z é -= 
které se v bílek a vlákninu a napotom v klihotvorce, rohovinu a pružná vlákna proměňuje. 
Cukr mléčný jest jeden z nejzáživnějších tukotvorců, a v másle se nachází hotový tuk, jenž 
hebké a měkounké podkladky kulatých a plných tvářiček a údů dítěcích tvořiti napomáhá, 
Kostan vápnitý, jenž se v mléku v hojnosti nalézá, dělá je vlastní potravou pro 
kojence. V mléku se nalézají látky, jichž pomocí se mění chrustavka v kost, v mléku 
mnohem spíše než v kterémkoliv jiném prostředku potravním. Kostan vápnitý, stálý 
soudruh sýroviny, snadně se rozpouští v kyselině mléčné, do niž žlučí cukr mléčný se 
proměňuje. A tak se stěhuje rozpuštěná sůl vápnitá z roury zaživací krví do kostí. 
Týmž spůsobem se stává kostan drasličitý prospěšným rostoucím svalům. 
V mléku zvířecím nacházíme týže části jako v mléku ženině. Nastává otázka, 
zdali se dá toto oním dosaditi a nahraditi ? 
Bezprostředečné srovnání mléka ženina s mlékem ssavčím popírá tuto otázku. Neboť 
když jen všeobecně potřebované mléko kraví srovnáváme s mlékem ženiným, nacházíme, 
že v mléku ženině jest méně sýroviny, méně másla a méně solí, za to však mnohem 
větší množství mléčného cukru a vody, nežli v mléku kravím. 
Neníť to jalový předsudek, jestiť pravá víra ve všeobecné panování dokázané pravdy 
přírodní, že matka svou podstatu též mlékem dítěti udílí. A není přirozenějšího přání, 
jako aby dítě na prsu vlastní matky mlékem vsávalo šlechetný smysl a lásku, -která 
potravu posvěcuje v nejsvětější dar, a tužeji ještě obvinuje svazky nějvroucnějšího 
poměru, totiž mezi slabostí dítěcí a něžností matčinou. 
Byť byly sebe menší, jsou přece zřejmé a určité rozdíly mezi mlékem jedné a 
mlékem druhé ženy. A jelikož mléko v roziičných měsících šestinedělky své složení 
proměňuje, jest rozdíl tím větší, čím více dítě matčino a dítě kojné věkem se různí. 
Ač jest mléko kojné všeobecně nestejné s mlékem matčiným, tím více se musí 
při vybírání kojné přihlíželi k všemožné shodě ve věku dítěte kojné a dítěte matčina. 
Přece však jest mléko kojné vždy podobnější mléku matčinu nežli mléko kraví. 
A co se toho dolýče, musí se přednost dáli mléku kojné před umělým nakrmováním. 
Ovšem že jsou ve velikých městech zdravé kojné velmi pořídku, a ještě vzácnější jest 
obětovná příchylnost kojných, která by cizí dítě tak pečlivě, jak by se přáti dalo, 
opatrovala. Neboť opravdu oběť není malá, s jakou žena vlastní chtíče a žádosti na 
uzdě drželi musí, aby ani churavost těla, ani vášeň mysl zatemňující mléko neporušila, 
takto škodíc kojenci. Snadno pohnutlivá mysl žen se často pobuřuje k větší ujmě dí- 
těte, a z rozmanilé potravy lidské spůsobuje ten neb onen pokrm spíše nelad a nepo- 
řádek v těle, nežli jednotvárnost potravy a všech vněšných dojmů totéž uskutečňuje u zvířat. 
Pročež zase v rozmanitých pochybných pádech dáváme přednost umělému nakr- 
mování před kojnými. Když se mléko kraví rozředí třetinou vody, a na dvacet pět 
tížných částí mléka přidá asi jedna tlížná část cukru, pak máme mléko dostatečně 
podobné mléku matčinu. © Ponenáhlu musí se v přidávání vody umirňovati, © Možno-li 
dosíci mléka osličího, což ovšem pro drahotu tížeji dostati lze, pak uskutečňujeme roz- 
ředění celku a ocukření velmi jednoduchým spůsobem, smíchajíce dvě části mléka osli- 
čího, vynikajícího vodou a cukrem nad jiná, s jednou částí mléka kravího. 
Jako všecky tekutiny v těle; má též mléko v prsu matčině teploty 379 dle Celsia. 
Při této teplotě se látky potravní v tekutinách zaživacích snadněji rozpouštějí. Protož se 
musí ony smíšeniny v umělém nakrmování na 379 C. ohřáti. 
