Kdyby seměla něklérá místa lésknouli a jiná indlá zůstáti, tu se místa k leštění 
určená, dříve, vyspaří, L-j. přikryjí se kašičkou z křídy, cukru, klovatiny a vody připra= 
venou ; když tem příkrov, uschne, pak se teprv oslaátní plocha mdlí, 
Věci bronzové takto pozlacené mívají barvu čistě žlutou. Někdy se však žádá, aby 
mělo, pozlaconí barvu pomerančovou: zlala třeného (Muschelgold) neb barvu nazelenalou, 
aneb konečně načervenalou, jako ji u zlala s mědí smíšeného vidíváme. 
A2 Mázli anít plocha pozlacená barvu zlata třeného, tu se pozlacení méně šlětkou škrábe 
nežli obyčejně;, pak seosilně zahřeje apo vychladnutí barvou přiměřenou (pomocí ště- 
tičky) „natře 3, barva base skládá z rudky, kamence, soli kuchynské a octa. Předmět 
takto natřený se, na uhlí rozpálí; až. počne nálěr černat; ma to se namočí do studené 
vody, pak polře octem, čistou vodou oplákne a konečně na mírném ohni osuší. 
Má-li mít pozlacení barvu červenavou (jako zlato S mědí smíchané), namočí se 
předmět ved po vypálení rluti ještě za lepla do vosku pozlacovacího (Glihwachs), 
Ten Vóšk se" skládá z 32 částek obyčejného vosku žlutého, ze 2 čáslek plísty (Grůn- 
span) a 2 částek kamence; vosk žlutý se nejprv rozpustí, a ostalní látky na prášek roz- 
tlučené se pak do něho vmíchají. — Kov voskem pozlacovacím pokrytý se drží nad uhlím, 
a (vosk se ohněm uhelným spálí; při lom se točí kov na vše strany, aby plamen všude 
stejně působil; pak se polopí za horka do vody, škrábe se štělkou v octě namočenou, 
úplákne opět a osuší. Když by byl pak povrch nepěkný neb skyrnatý, dá se takto 
napravit: kus plísty se v octě rozpustí, roztokem se povrch natře, na mírném ohni osuší, 
pak PRline: octem neb slabou kyselinou dusičnou škrábe se, opět oplákne a opatrně otře. 
k © Zelenavé požlacení (grůne Vergoldung) povstane, když se vezme na dělání amal- 
gamů zlato se stříbrém smíšené; zelenavost se však zvýší, když se plocha pozlacená 
kaší (ze 47 částek sanytru, 44 částek salmiaku, 9 částek plísty a vody) potře, a dále 
| tak připravuje, jako se to děje u pozlacení pomerančového. 
| 0 Jak hojná zkušenost ukazuje, přijde vždycky ze 100 částek zlata, které se do 
amalgamu, dají, jen asi 74 částek na povrch kovu k pozlacení; 4 částky se ouplně vy- 
trátí a 22 částky jsou všelikde roztroušené (ako v popeli pecí k vypalování rtuti a 
k mdlení určených, — ve vodě, kde se kov při mdlení namáčí, — v štětkách škrabacích, 
— v sazích komínů — i v smelí se stolů a podlahy setřeném), a mohou se přiměřeným 
-spůsobem zase získat. 
11koze slárého néb i zkaženého pozlacéného zboží Jze zlata zase nabyti. Udělá se 
kaše ze 2 částí síry, 4 částí salmiaku a očlas tou se plocha pozlacená hezky  tlustě 
(as maj palce) namaže, „pak do červena rozpálí a na to v rozředěné kyselině sirkové 
„uhasí, v níž asi hodinu ležet zůstane. Teď se oškrábe, a slupky sebrané (ze sirníku 
i mědnálého, a. zlata sestávající) se s boráksem a sanytrem rozlopí. 
bw : tý b) Pozlacování mědi. 
Jy „Měď se pozlacuje v -ohni podobným spůsobem jako bronz; jen že požaduje měď 
k+pozlacení více zlata, a že se ma mi amalgam špatně: chytá. 
oder ul one) Pozlacování stříbra. 
tu ve Stříbro k pozlacení určené musí-být welmi čisté; k tomu oučelu se vyváří chvilku 
v. kyselině „dusičné velmi, rozředěné, Pak se pozlacuje podobně jako bronz. Je-li stříbro 
lepší než 'kRlokové;: pak na něm. amalgam ci- bez vody portufovací dobře drží; špatnější 
stříbro nelze však bez pomoci vody, porlufovací. pozlalit, 
á 
1* 
