sedá dvakrát tolik (dle objemů) tresti: (Schwefeláthér) načež ser směsi as.10 minut 
míchá, Stáním se pak trest sé vší zlatou solí co Žlutá vrstva nahoře: vyloučí, a vezpód 
ostane tekutina bezbarvá. Zlatá tresť se opátřně do jiné láhvičky slejej a —— má-li se schóvát 
— dobře ucpe. Předmět ocelový (náležitě očištěný) se pak v té zlaté tresti (Goldáther) ná- 
močí, vodou oplákne a volně zahřeje. Častějším namáčením se stane pozlacení silnější. 
Toto pozlacení dlouho nevytřvá. S ocělé hlazeného se velmi brzy setře; proto 
se někdy ocel hlazený před pozlacením v rozřéděné kyselině dusičné aeppěB aby trochu 
zdrsnatěl, pak na něm žlato lépe drží. ; 
d) Mokré pozlacení kovů pozinkovaných. 
Rozpustí se 10 částek zlata v lučavce královské, roztók: se: odkouří, a síil zlatá 
ve 20 částkách čisté vody opět řožpustí; myní se k tomu přidá 60 (částek cyanidu 
draselnatého (Cyankálium) v 80 č. vody rozpuštěného; tekutiny smíchané se vlejo'dó 
prášku ze 100 částí vyplavené křídy a 5 č. vinného kamene, a tak' povstane“ kaše, (která 
se štětičkou na předmět kovový navede; kov pozlacený se konečně 'oplákne: a suší. 
Takto lze mnohou plochu lehko jen čúísťečně: pozlátit, kdežto se ostatní místa: její“ po- 
dobným 'spůsobem postříbřit moliou: i jo 
e) Pozlacení galvánické. + orolěd -Bran 
To je nyní nejvíce rozšířené, a sice z té příčiny, že je lehko k vyvedení, pak 
že sb na všecky kovy hodí, a že se jím konečně dle libosti tlustá i tenká vrstva zlata 
na kovech sraziti může. — Tekutinu k tomu příhodnou lze takto připravit. Rozpustí 
še dukát ve 3 až 4 lotech lučavky královské, a roztok se odkóuří, áž dostane bárvu 
temně žlutočervenou; po vychladnutí se dá čisté vody, a celá ta tekutina se procedí. 
Pak se rozpustí 8 lotů soli krevné (Blutlaugensalz) a 4 lot krystalisované sódy ve -24 
libře dešťové vody, roztok sé v misce porcelanové až k varu zahřívá a konečně stím 
zlatým roztokem smíchá. Tím povstane sraženina zelenohnědá, která dalším zahříváním 
rezovou barvu obdrží. Ta se nechá vychladnout, á procedí se pak pijavým: papírem. Teku- 
tina takto vyjasněná se může buď hned potřebovát, neb v láhvích' dobře zavřených: uschovat. 
Jiným spůsobem lze připravit tekutinu k pozlacení galvanickému takto. Jedna'část 
zlata- se| v lučavce královské rozpustí, pak odkouří; á sůl zlatá se žaše rozpustí ve vodě, 
která mimo to 12 částí soli krevné a 3 čásli žíravého drasla (Átzkali) (obšahíje; ssměs 
se as j hodiny vaří, pak procedí a konečně s takovým množstvím čisté vody smíchá, 
če váží pak veškerá ta tekutima as 420krát tolik,;co; zlato viní obsažené“ © Ji% 
Předmět k pozlacení určený musí být ouplně. čistý, a muší: še, brát: vždyckýzjen 
mokrými prsty, aby nedostal mastné skvřny. Pověsí se na drátě. platíkovém dá (oné 
nádoby členu galvanického, v které se zlatá tekutina machází. Když. -se la, tekutina as 
na 30 stupňů tepla zahřeje (což však. býti nemusí), -pak se zlato rychleji usazuje Asi 
za 2 minuty je předmět kovový již tenounkou vrstvou zlata pokryt; nyní; sevyňdá; vodóu 
dešťovou oplákne, malým kartáčkem, (který se ve vodě;a roztlučeném vinném kamenu 
omáčí) tře, opět oplákne, čistým plátnem, odrhne a, zase do.zlaté tekutiny pověsíso/Fo 
se opakuje za každé 2 minwty, až.je pozlacení „dle libosti tlustés  « 20) 
Předměty, které byly před, pozlacením, hlazené; i potom pěkně se lesknou; které 
byly mdlé, ma, těch-se také mdlé pozlaogní vyskylujez 2 4:00 mboig Alef 
Má-li mít „plocha zlatá barvu červenavou, rozpustí se zároveň serzlatém v-lučavce 
královské; i částečka, mědi. —,Na pozlacení zelenavé „se;přimíehá k roztoku sněco>stříbřů- 
