E 
jednou vyskakovat. Bylo to 26. února 1841, mezi druhou a třetí hodinou s poledne. 
Nežli se otvor náležitě rozšířil a trubami vyplnil, ušlo ještě“24 měsíců, a tak byla tato 
548 metrů hluboká studně teprv dne 30. listopadu 1842 ouplně dokončena. Celá práce 
trvala tedy plných 9 let, a veškeré výlohy při ní obnášely 362432 franků. 
Od této doby poskytuje ta studnice za každou minutu as 38 věder vody. Voda 
z takové hloubky přicházející není ovšem studená, nýbrž trochu vlažná; teplota její 
obnášela přes 209 R. 
Skoro v té samé době, když se studnice Grenellská vrtala, vrtalo se i ve Vest- 
fálsku (Neu-Salzwerk) na vodu slanou; hloubka té vestfálské díry obnáší 644 metrů, 
tedy je ještě o 97 metrů hlubší nežli Grenellská. Ano v Mondorfu (v Lucembursku, kde 
se též sůl hledala) obnáší hloubka takové vyvrtané díry 730 metrů. Jsou to. ink 
divy lidského průmyslu! 
U Straňova (jižně od Mladé Boleslavi) se též nebozezem sůl hledala. Vrtalo se 
až na 1000 střevíců (čili asi 316 metrů); tu počala voda otvorem vyvrtané díry vyskakovat, 
V novější době se voda artéských studnic někde i k rozličným technickým oučelům 
potřebuje. Ve Francouzsku se spojují v příhodných polohách 3 neb 4 artéské prameny, 
a ženou pak třeba mlýnské kolo. Na jednom místě žene 10 takových praménů kola 
velikého mlýna a pohybuje zároveň i měchy a kladiva vedlejší kovárny. 
V městě Toursu vyvrtal inžinýr Degousče studnici 140 metrů hlubokou, a to 
v jedné fabrice, kde se tkají látky hedbávné. Ta studnice poskytuje za minutu skoro 
20 věder vody; ta běží na kolo 7 metrů široké, které veškeré slavy té fabriky pohybuje. 
U Londýna pohybuje artéský pramen v jedné lékárně také malé kolo; to kolo po- 
hybuje zase pumpu, a taklo se pumpuje voda lehkým spůsobem přes tři poschodí až na půdu, 
Stálá teplota a čistota pramenů artéských dá se též rozličně upotřebit, 
Je-li pramen dost výdatný, může se bezprostředně i v nejtužší zimě k pohybování 
kol potřebovat; je-li však jen slabý, může se v zimě jen někdy na kolo pouštět, aby se 
s něho led odstranil. 
Ve Virtembersku nechal jeden fabrikant v zimě vodu arléské studnice železnými 
rourami po rozličných místnostech fabriky probíhat, aby je takto zahřál. | Stálá teplota 
té vody obnášela 919 R.; teplota vzduchu obnášela jednou 149 R. zimy, a v místnostech 
fabrických se docílilo tím spůsobem 6%“ R, tepla. — Do zahrad pro sklenníky by se 
takové proudy výborně hodily. : 
Na pramenech artéských se též řeřicha výborně daří, a v Erfurtě se tím spůsobem 
do roka hezkých peněz získá. 
V mnohých rybníkách lekají ryby v zimě pro velikou zimu, a v letě pro veliké 
horko; nechá-li se do nich proud artéské studnice téci, tu se obě nehody vyrovnají. 
Jsou papírny, v kterých se nemůže po silných deštích pracovat, poněvadž bývá 
voda jejich příliš kalná. Mají-li však vodu ze studnice artéské, ujdou všem še 
poněvadž se čistota takové vody žádným deštěm nemění, 
V severním Francouzsku se i pozorovalo, že je voda studnic artéských při své 
stálé čistotě a teplotě k močení lenu nejpříhodnější. 
