— A '— 
Dejme tomu, že by okazoval sacharometr v jisté mladince 12 procentů extraktu, 
Z této tabulky se dovíme, že je hutnost té mladinky 1:0488. Každý sud té mladinky 
váží 45050 liber, a je v něm 54060 liber extraktu, a (45050—5406 —) 39644 
Jiber vody. Na každý sud takové mladinky se vejde 10446 liber neb 2089 měřic sladu. 
Přísada chmele k hustotě mladinky patrně nepřispívá; neb na 100 liber sladu se 
dají sotva 2 libry chmele, a z těch se sotva + libry chmeloviny vyvaří. 
Mladinka však není jestě hotové pivo. Aby se pivem stala, musí dříve kvasit. 
Kvašením se promění část extraktu v 4 (Alkohol) a kyselinu uhličitou (Kohlensáure). 
Lih je řidší nežli voda, a kyselina uhličitá je plyn; z toho následuje, že pivo kvašením řidne. 
Dlužno podotknouti, že není pivo prodajné tekulina oykvašená (jako na př. víno), 
nýbrž tekutina dokysávající. Při hlavním kvašení se totiž jen čásť extraktu v lih a 
kyselinu uhličitou proměnila, ostatní extrakt ostal ještě nerozložen a rozkládá se pak 
zvolna tím dokysáváním. Pokud pivo dokysává, má dobrou chuť; jak je ale všechen 
extrakt rozložen, zmizí dobrá chuť a pivo brzy zkyše. 
Z toho vysvítá, že stářím v pivě extraktu ubývá, lihu však přibývá; že je tedy 
každé pivo čím starší tím řidší. 
Každý snadno uzná, že nelze obsah piva prodajného tak snadno určit jako u 
*mladinky. Síla mladinky závisela pouze od množství extraktu; síla prodajného piva 
závisí od množství extraktu a líhu. Extraktem pivo houstne, lihem však řidne; proto se 
musí pivo prodajné jiným spůsobem zkoušet nežli mladinka. 
Pivo prodajné se skládá hlavně ze čťyr částek, totiž z vody, extraktu, lihu a 
kyseliny uhličité. Při skoumání se hledí tedy na to, mnoho-li každé z těch látek se 
v pivě nachází. 
Vyšetření chmeloviny neb jiných látek ji zastupujících je velmi nesnadné, proto 
- se při obyčejném skoumání docela opomíjí a jen chuti ponechává. 
Každý druh piva by se vyskoumal nejlépe rozborem lučebním (chemische Analyse); 
to je však práce zdlouhavá, požaduje mmoho nástrojů, a pak ji může jen zběhlý 
chemik podniknout. 
Prostředky, kterými se pivo obyčejně skoumá, nejsou ovšem tak přísné jako rozbor 
lučební, ale za to mnohem jednodušší a pohodlnější. Máme jich několik. 
1. Zkouška hustoměrem. 
Dle nejstaršího spůsobu zkoušívají pivo obyčejným hustoměrem (Bierwage). Taková 
zkouška však za mnoho nestojí; neb hustoměr se hodí jen ke skoumání mladinky, ni- 
"koliv ale ke skoumání piva. Pivo vyleželé může být někdy jen tak husté jako voda, 
a při tom přece silné. 
2.. Zkouška hallymetrická. 
Ta se zakládá na tom, že se ve 100 částí čisté vody vždycky 36 částí soli ku- 
chynské rozpustí. 
Jak již nahoře podotknuto, skládá se každé pivo z vody, extraktu, lihu a kyseliny 
- nhličité, a skoumáním se má vyšetřit, mnoho-li každé látky v něm obsaženo jest. 
