Z S 
připravuje, rozeznává se papír ruční a papír strojový. Proto můžeme rozdělit celé pa- 
pírnictví na tři částky; totiž na dělání drťi papírové, papíru ručního a papíru strojového. 
-0D O MM | 
Nejdůležitější látka k dělání papíru jsou hadry lněné; „čímotenší a bělejší jsou, 
tím pěknějšího papíru se nabude. 
Hadry bavlněné dávají papír slabší arne tak pěknýg z 
Z hadrů konopných je papír méně ouhledný alé velmi pevný. 
Staré provazy a lána poskytují (jsou-li čisté) papír ne tuze pěkný ale pevný. 
Z koudele a cucků lze (pro přimíchané pazdeří) jen papíru pakovacího nabyli. 
Hadry vlněné slouží jen na režný papír píjavý a na hrubý papír pakovací, 
Ze slámy s hadry smíšené se dělává papír pakovací a žlutá lepenka. 
Někdy se i dříví rozemele, s hadry smíchá ana hrubý papír zdělá. 
V novější době se také listí z kukuřice k dělání papíru užívá. 
Hadry lněné se zdělávají buď samy o sobě, neb'se.s některou jinou látkou mí- 
chají.“ Takové smíchání se však nesmí stát hned s počátku, poněvadž by se ty nestejné 
látky v hadromeli nestejně rozemlívaly; než by'se pevnější látka domlela, byla'by slabší 
již příliš roztrhaná' (todtgemahlen). ©Proto se rozemlívá v prvním hadromelí každá a 
sama pro sebe, a teprv drtě se smíchají: 
Hadry sebrané se musí nejdříve přebrat, na hrubo rozřezal a vyčistit; pak přijdou 
téprv do hadromele. Do papíren přicházejí totiž hadry rozličné; Iněné, bavlněné, Vlněné, 
bílené a nebílené, hrubé a tenké, staré a nové atd. Ty se musí bedlivě přebrat. V ně- 
Kterých papírnách mívají 30 až 40 druhů hadrů, kterým rozličná jména dávají. Jinde 
se dělává míň druhů, ale vždycky se musí alespoň hadry Iněné od bavlněných, bílené 
od barevných a hrubé od tenkých oddělit, aby byl papír všude stejný. dk, 
Hadry přebrané se rozřezávají. To dělají obyčejně děti, a mají k tomu "a na 
nízkém stole kolmo připevněnou. Hadr se roztáhne, a na ostří kosy z dola nahoru 
přeřízne. Všecky švy, obruby, šňurky a Knoflíky se musí dobře ořezat. V některých 
papírnách mají také kadrořezy, t. j. veliké nůžky vodou hnané, kterými se hadry rychle 
rozstřihují. Rozřezávání na kose je však prospěšnější, poněvadž se může každý hadr 
lépe prohlédnout. Někdy se hadry již při přebírání zároveň rozřezávají, 
Hadry rozřezané dlužno čisťit; nejdříve se z nich musí všechen, prach a, písek 
vyklepat, načež se vyperou. 
 Vyklepávání se děje nejlépe na stroji podsévacím (Lumpenwolf); je to okná drá- 
těný, a v tom, se otáčí hřidel čtverhranná; na hřideli jsou připevněné metly, ty do hadrů, 
šlehají a, prach vylřásají. . Za půl hodiny jsou hadry náležilě vyklepané. ně 
Teď se perou, a sice buď jen ve vodě aneb v luhu., Jsou-li hadry tak. čisté, že; 
se pouhou vodou dostatečně vyperou, mohou se prát teprv v hadromeli., Hadry nečisté 
se perou však dříve v luhu; na hadry ,čenké se bere roztok. sodový (5. částí, sody naj 
100 č. hadrů); pro hrubší se přidá, k sodě ještě trochu, páleného vápna, ana: hadry, 
nejhrubší se brává jen vápenné mléko (20,č. vápna. na;100 č. hadrů). Vyvařeními 
v luhu se hadry nejen dobře vyčistí, nýbrž i částečně vybílí a zároveň vlákna. jejich: 
změknou.; Někde se vyvařuje v železném kolli, jinde zase v nádobách dřevěných pomocí 
