— 52 — 
je praní dokončeno, dá se před každou mřížku prkénko (blinde Scheibe), přítok čerstvé 
vody se zastaví, a válec se spustí níž k nožům;'teď se hadry teprv důkladně rozřezávají. 
Někde: mívají ve žlabí ještě zvláštní hadroper (Waschtrommel), který se na druhé 
straně za' přehrádkou otáčí a vodu špinavou rozličným spůsobem odvádí. bl 
Působení hadromele. je znamenité. Dejme tomu, že by bylo ve válci 32: šínů a 
pod ním 8 nožů, a že by'se válec za minutu -jen 150krát otočil, tím se stane za minutu 
32 X 8X- 450— 38.400 řezů. 
Cent hadrů je za 3 neb 4 hodiny na drť rozřezán. 
Někde jsou hadromele tak zřízené, že se válec sám spononáljhu k sd blíží, 
čímž se hadry bez, dohlídky pravidelně rozemílají. Ň 
Drť z prvního hadromele. spuštěná vyhlíží jako hustá kaše; po tkanině neni, ani 
památky, ale vlákna jsou ještě, hodně dlouhá a hrubá. Má-li se zdělat drť hned na drť 
mletou, dá se bezprostředně. do druhého hadromele (drobnomele); má-li se však dříve 
bílit neb zatím uschovat, nechá se z ní voda vysáknout, a pak se nakopí na podlaze povýšené; 
Na pěkný papír bélý se musí, drť vždycky bílit, byť i,ze samých, bílých, hadrů 
pocházela, Hadry režné a barevné se již. vařením v luhu neb, vápně částečně, vybílily, 
a musí se nyní dobilit. 
Drť se bílí buď chlórem (Chlorgas) neb vápnem chlórovým. 6% 
Má-li se bílit chlórem, dá se drť vysáknutá do nádoby dřevěné, v které se víkem, 
pevně zavře; do té nádoby se vede trubkou olověnou chlór, jenž se po straně zahříváním 
směsí z burelu, soli a kyseliny sirkové v láhvi olověné vyvinuje, Na cent suché drti 
se brávají 4 libry soli, 3 lib. burelu a 3 lib. kyseliny sirkové (anglické), Chlór se 
musí zvolna vyvinovat, a drť se nechá konečně ještě asi 12 hodin v nádobě zavřena, 
načež se leprv vybere a někdy ještě jednou, bílí. ká 
Bílí-li se chlórovým vápnem, vezmou se ho as 2 libry na cent drti, Vápno, to 
se vodou vytáhne, a roztokem, povslalým drť v dřevěné kádi poleje; káď se pokryje 
prkny, a někdy se drtí zamíchá; za 4 neb 5 hodin se tekulina spustí a drť čistou 
vodou proplákne. Ve Francouzích se poušlí někdy do kádě ještě kyselina uhličitá, což 
výborně působí. 
Někdy se bílí drť vápnem chlórovým bezprostředně již v hadromeli; to je ovšem 
spůsob jednoduchý, ale ne prospěšný, poněvadž nejsou hadry ještě náležitě rozemlety. 
Aby chlór — kdyby ho snad trochu v drti ostalo — papíru neškodil, přidávají 
se k ní pak látky protichlórové, zvlášť siřičitan a sirnatan: sodnatý. ot 
Drť vybílená se dodělává konečně v druhém hadromeli čili drobnomeli. Ten se 
rozeznává od prvního hadroinele tím, že má po válci víc šínů (48 až 72), a pod ním 
víc nožů (12 až 20); pak že se válec jeho ještě rychleji otáčí (150krát až 240krát za 
minutu) a blíž u nožů leží. Dejme tomu, že by měl drobnomel ve válci 60 šínů, dole 
16 nožů, a že by se válec 200krát za minutu otočil, tu se stane v každé minutě 
60 X 16.X 200 —= 192.000 řezů. 
Cent drli se zdělá v drobnomeli také as za 3 neb 4 hodiny. Drobnomel P“ 
ovšem lehčí práci než první hadromel, poněvadž toliko dlouhé nitky přeřezává; ale za 
to malé nilky nožům často uklouznou, a proto je k ouplnému rozemletí tolik času třeba, 
Každá drť bílená se musí v drobnomeli s počátku (pomocí mřížek Kooidis p 
pírat, a tu se k ní právě ty látky protichlórové přidají. 
