T 0 V 
— 53 — 
w Z drobnomelu vyjde konečně drť mletá ; je to tekutina k mléku podobná, která nesmí 
mít nikde žádných uzličků, žádných řidších neb hustších částek — musí být veskrz stejná. 
JI. Dělání papíru ručního, 
1 „Másli z drti mleté papír povstali, musí se v tenkou orstou rozprostřít, pak co 
nejvíce vody zbaviť a konečně vysušit. První práce je tedy nabírání drti, druhá vy- 
tlačování vody, a třetí vysoušení papírových archů. 
Při nabírání je drť v kádi nabírací ; to je nádoba kamenná neb dřevěná, olovem 
vykládaná, as 5“ široká a 27“ hluboká. Drť se stále zahřívá, aby nezhustla a se ne- 
usadila; toho je zvlášť v zimě třeba. To zahřívání se děje buď tak, že se topí bez- 
prostředně“ pod: kádí (pak musí mít ovšem dno železné neb měděné), — neb že je 
zasazen do kádě kotel, jenž sahá svým krkem do kuchyně plousnou nazvané, — aneb 
že se pára po trubách do kádě vede, 
U každé kádě je dvou dělníků potřebí, toliž naběrače (Schopfer) a skládače 
(Gautscher). Před naběračem je od pravé k levé přes káď položená lávka; od nabírače 
jde -šikmo k lávce přes káď příčka. Nabírač nabírá drť z kádě formou. Forma je 
rám tak veliký jako arch papíru, uvnitř vyplněný tenkým drátem mosazným; ten drát 
dělá dno formy. 
Dle dna se rozeznávají dva druhy forem, toliž formy obyčejné (žebrované) a 
formy velínové. U forem obyčejných seslává dno z drálů hustě vedle sebe natažených 
a jen na některých místech jinými dráty (Binddralh) propletených; ty vplétené dráty 
vliskují do papíru světlé prouhy, které je proti světlu dobře vidět. — Formy velénové 
mají dno husté, které se jako tkanina na slavě z osnovy a oulku tká; papír z takových 
forem slove velínový a nemá žádných vlisků. 
"Oboje formy jsou pro lepší pevnost podepřeny vezpod příčným drátem odlehlým, 
a na obojích bývají někdy rozličné znaky (Wasserzeichen) z tlustšího drátu vetkané, 
které se pak do každého archu vlisknou. 
-Aby se drť formou nabrati mohla, dá se na formu víko, L. j. rám otevřený 
s drážkou (Falz), tak že je pak forma jako obroubená. 
we Naběrač se chopí oběma rukama formy i s víkem; potopí ji trochu šikmo do drlě, 
a-drť zbytečnou opatrně otřese. Na to jednou rukou víko rychle sundá, a druhou rukou 
strčí formu po příčce k lávce; tam se jí chopí skladač, naklopí ji a přitlačí pak na 
plsť; arch se chytí plsti; a prázdná forma se strčí po lávce opět k naběrači, an právě 
nový arch nabral, Tak se dvěma formami neustále pracuje, a za den se může z Pe- 
kádě 5000 až 6000 archů (prostřední velikosti) nadělat. 
Skladač má u sebe na stole narovnané čtyrhranné kusy plsti; o něco větší nežli 
arch papíru. Není to vlastně pravá plsť, nýbrž tkanina vlněná, valchovaná a (aby 
vlhkem nehnila) v tříslovině namočená. © Arch ná plsť vyklopený se jinou plstí přikryje; 
na tu se vyklopí arch druhý; opět plstí přikryje atd. Tím spůsobem se vyrovná 181 
archů mezi 182 plstěmi; a taková hromada slove pak pusť (Pauscht).“ Tř? pušty (543 
archů) nom rys . jdi 
bo ! 
opi má v obchodn jen 500 archů, a je-li papír klížený, jen 480 archů; 
© ostatek se však při další práci lehko potrhá neb jinak pokazí. 
