— M — 
Roku 1800: se odebral Léger-Didot s Angličaném Johnem Gamblem (klerý v Paříži 
bydlel) do: Anglicka; kde chtěli stroj Robertův u vělší míře zkoušet. Ten stroj byl 
sice důmyslně zřízen; ale přece ještě nedokonalý; pomocí kapitalistů a mechaniků an- 
glických měl být zdokonalen. © Roku 18041 doslal Gamble již patent na stroj opravený, 
a 1803 druhý patent ňa jiné opravy.. R. 4804 postoupil Gamble oba své palenty čásle= 
čně. papírníkům Henrymu a Sealymu Fourdrinierůmy kteří měli tenkráte nejznamenitější 
papírny v Anglicku. Roku 1807 povoleno v parlamentě, aby se palent Gambleův (od 
roku; 1801) až do roku 1822 prodloužil. © Ale při všech opravách lo nechtělo se strojem 
ještě dobře chodil; Gamble ztratil již trpělivost, a postoupil roku 1808 celý palent 
oněm  nadjmenovaným papírníkům. Ti se obrátili do Dartfordu v hrabství Kentském, 
kde: chtěli své stroje postavit a zároveň o dálší zlepšení se pokusit. V Darlfordu byl 
mechanik, který měl tovaryše jmenem Bryan Donkin; len se do zřízení, takových 
strojů brzy vpravil, a neustálé přemýšlel jak by je zdokonalil. Po tříletém namáhání 
dokončil konečně stroj, jehož výbornému působení se všickní divili. Časem ho ještě 
zjednodušil, a roku 1813. byl již tak dokonalý, že se mohlo jedním strojem — u něhož 
bylo jen třech lidí třeba — za den tolik papíru nadělat, jako při práci ruční z 12 kádí; 
mimo to se přispořilo zároveň as 75 procenlů výloh. 
Tento od Roberta vynalezený, pak od Gamblea a Donkina: opravený stroj slove 
v Anglicku strojem Fourdrinierovým, a zakládá se na lom, že se leje drť na dlouhou 
tkaninu drálčnou; klerá běží bez konce přes několik válců, jejichž oláčením se vezpod 
opět ku kádi vrací. 
-Roku 1809 vynašel John Dickinson. jiný stroj na dělání papíru: Hlavní díl jeho 
je válec dutý, drátěnou tkaninou ovinulý, jenž se okolo své osy otáčí a zpodem v drti 
samé leží. Vakové stroje slovou válcové (Cylindermaschinen). 
Z Anglicka; se rozšířily stroje na papír brzy i po pevnině; v Rakousku povstala 
papírmá strojová roku 1819. 
205 Drťona papír strojový se připravuje právě jako na papír ruční. Má-li se však 
dělat“ ma stroji papír Alížený, tu se klíží drť: již v hadromeli, ale ne klihem, nýbrž 
látkami rostlinnými. Nejčastěji se užívá klihu pryskyřičného (Harzleim); ten povstane, 
když se kolofonium s žíravým draslem rozvaří. Na 50 liber drti se dá tolik klihu, aby 
v něm byla libra kolofonium obsažena; ten se ve 4 vědrách vody rozpuslí a roztok 
do drobnomele vyleje; asi za 5 minut sé přidá ještě 14 libry kamence. 
+ Papír nejpěknější se klíží klihem voskovým t. j. voskem bílým, v luhu draslovém 
rozvařeným. 
wb+Pro papír tiskací se hodí nejlépe kláh mýdlový. Na 50 liber drti se dá 1+ libry 
ve: vodě rozpušlěného mýdla a na to 1% libry kamence. ; 
oj a. Slroj Fourdrinierův s formou rovnou. 
c Dyť mletá je nahromaděna ve veliké kádi. Z té se pouští do kádě menší, kde 
se čerstvou -vodou rozředí a míchadlem promíchá; odtud teče okeničkami na sítě, které 
se-stále: otřásají ; pod: sítěmi je opět nádoba, do které drť propadává, veškoré een 
ná- sílích zůstavujíc. „Pak se dostane teprv -na formu, 
1 Forma je z takového drálu jako formy velínové, a je po obou krajích pravídkáný 
ohražena. Bývá 4 až 5 střevíců široká, může se však pošoupnutím těch postranních 
