— 6 — 
Mořena slezská čili červeň Vratislavská je dvojí, totiž letní a podzimní. Lélní 
je lepší a vyskyluje se co prášek hnědý, který bývá někdy ci drobnější nežli mořéna 
holandská, © Mořena slezská „se dává do pyllů neb sudů, na kterých: bývá pak zvláštní 
znamení; WI znamená totiž mořenu letní, W podzimní, WC špatnou podzimní a CE neb, 
M mořenu starou. Vcelku je slezská mořena špatnější než holandská -a francouzská, 
I v říši Rakouské se mořena částečně pěstuje, zvlášť v nižším Rakousku; v Koru- 
tanech a v Banátě. Tato mořena rakouská se nemůže ovšem holandské a francouzské: 
vyrovnat, je však. k-mnohým účelům, na př. na vlnu, na hrubší zboží bavlněné; dosti dobrás 
Lučebníci našli v mořeně: zvláštní barvivo, -které Alizarin nazvali. Ale Runge 
vypátral. v mořeně patero barviv, a sice: nachové, červené, pomerančové, žluté a hnědé, 
Barvení mořenou dělávalo jindy barvířům mnohé obtíže, někdy vypadlo dobře, 
někdy ne, a přece nikdo příčiny toho rozdílu neznal. Teprv Kolmarský lekárník Hansz= 
mann to vyskoumal. On byl totiž dříve v Rouenu, a tam obdržel vždycky z elsaské 
mořeny krásnou a trvanlivou červeň; když se však přestěhoval do' Logelbachu u Kol- 
maru, tu se mu nechtělo to barvení nikdy povést. Po mnoha zkouškách teprv nalezl, 
že je voda příčinou té nehody; voda v Rouenu byla totiž vápenitá, voda v Locelbachu 
ale skoro úplně čistá. Proto přidával pak k elsaské mořeně vždycky trochu křídy, a 
barvení se pokaždé výborně podařilo. Mořena avignonská má sama v sobě již trochu 
vápna, proto dává i s čistou vodou dobrou červeň; ano někdy se i jiné druhy mořeny 
s mořenou avignonskou míchají, a pak se nemusí vápno přidávat, 
Hedbáví se mořenou nebarví, poněvadž mívá pak jen mdlou barvu. 
Pro vlnu se mořena také tuze nehodí, poněvadž působí na vlně červeň mdlou, 
trochu do hněda padající. K sprostším druhům vlny se však přece brává, poněvadž 
je barvivo její trvanlivější a o mnoho lacinější než červeň z košenily. v Anglicku s se 
všecko sprosté sukno vojenské na červeno jen mořenou barví. ť 
K barvení mořenou se hodí nejlépe bavlna. Je velmi mnoho, spůsobů, kterými 
lze barvivo mořeny bavlně vnutit; mezi nimi je však jeden nejobyčejnější, totiž onen, 
kterým povslane na bavlně červeň turecká; la je ze všech, organických barev, nejslá- 
lejší, a i chlórem se jen zvolna vytrácí. 
U 
Červeň, turecká povstává na bavlně spůsobem náramně složeným, který se . 
zkouškami a náhodou vynašel, a posavad lučebně; vyložen býti nemohl, V celém bar= 
vířství není zdlouhavější práce, jako barvení na turecko, ale za to také žádná barva 
tak pevně nedrží, jako červeň lurecká. Tento spůsob barvení byl vynalezen ve východní: 
Indii, teprv později se rozšířil po Asii, a konečně se dostal i do Řecka, „Roku 4747 
byli povoláni barvíři řečtí do Francouzska a zařídili takové barvírny u Rouenu a v Langue=; 
doku., Vláda francouzská uznala, brzy. důležitost tohoto barvení, a poněvadž bylo, až, 
do té doby tajemstvím, postarala se roku 1765 o to, aby se veřejně oznámilo, jak;se, 
celá ta práce vykonává. (Od té doby: se barvení na turecko po Francouzsku a v sou- 
sedních krajinách rozšířilo. Nyní se nachází nejvíc takových barvíren, v okolí Elberfeldském,, 
Má-li na bavlně červeň turecká povstat, musí se příze neb. tkanina nejdřív:v ží=: 
ravém luhů očistit a olejem s ovčím hnojem smíchaným napojil; pak se osuší, a opět 
luhem a olejem napájí, což se několikrát opakuje.. Na to se zbytečný olej z vláken: 
luhem odstraní, látka nejdřív ve svařenině duběnkové, pak v roztoku kamencovém namáčí, 
