'S 



tak není. Be/.prosliednř polom poínut/ isase f/rnřffvati. í.UMbž mi svií iimOnf," pr«TÍ 

 onay „zdili jsiím se v tol<fi ntómýlilH." Jaku Í6 iinlťžilost pro iiinělcu ! LaHknvá driiKka 

 podnt-i-uje vloiry jelm. 7. tesaře stane se IruliJHK'!!!, z Irnlilit^o (nechanikcm ; pravidel- 

 nosl Iviirií. rhylhnms befžského sounit^ru vyjt-vi tnu láska. ll|i(iiníini U» no ()<'knoB historku 

 « sluvníÍHi kovtíři Anlorl'skt-[n« jménem UuiiitJn Messys, Itiřrý, znrtiilovav s<il)é dceru 

 mujiiovU a tdriio |>« její lásoe, liejtlAvnřjtiím rontifeiii rtmnimdským v 16. 8ló- 

 let( se stal. 



S urCito* jfslutou, juko kniJíidloni rymťl-eiiouí výlcg-<i nyní datel do kmenu obydlí 

 « yyhUdí je Hvnili-, jnkobý bylo vysowsIrtížeiVo.' Ú»ký vcliod biňri) obydli pitid noptí- 

 leleni, a l»k se nyní nninžidé v nov«fm svém <lomé uhestt, bdíce nad vychovánířrt srého 

 potomstva. Nechť jsou ifaslni , nechť Ke zachrání před krvelačnou kunou a pieil horM 

 ješlĎ rukou nezvedeného chlapce ; nechí i bodný nijslivec chriíní živni jejich, iiob ne- 

 unavená priictí, vřela láska k rodině a svobodě, cnogli , kloré i jej zdobili mají, ri^ 

 mohuti vzbudili v něm zašf k neúhonnému pokolení jejich. 



Podstata strojů. 



Od Pfa. Atitonťna Majdni. 



První počátky mechaniky sáitají, jnk přírozeno, do přediiíslorických dob ; nebof 

 jako nyní stávalo mnuEství samouků i po réccky jiné věky. Potřeba, důmi/sl a náhoán 

 naučily člověčenslvo mnohým věcem. Tak jest známo, že lidé \ii v nejdúvndjiich éa- 

 seeb strojnické dílny mřli, a že stroje i s jakousi óbralnoslí a dúkonalnsti zhotovovali, 

 čemuž 6e lim *íco diviti jest, poněvadž jiiu Iheoretické zákony věcí těchto známy nebyly. 



Již latinský spisovatel Vilrav uvádí dosti díitňyslnó stroje, kterých se, jak pravf, 

 již od nepamětných dob užívalo, z čehoí; palrno jest^ žo staří k zdvihání a pohyboviťní 

 velkých břemen léměr týchž strojů učívali, kterých se užívá nyní, jako kladkostrojů, 

 vratidel čili runipátfi, nakloněných ploch, jeřábů a p, 



Jedná-li se nám však o nějaký jasnější pojem mechanický, niusiiué se ohlížeti po 

 Řecku, odkud veškerý vidělanějši svět po mnohá století svou učenoíJt čerpal. V slroj- 

 niclví však nebyli Řekové tak Étaslní jako v jiných věcech, neb ačkoli se jim a jmeno- 

 vité tilosoiům jejich do«tí velké bohatství myšlének a náhledů jinak npřilí nedá, ano ačkoliv 

 i jakousi známost přírody měli, byly přcoe pokusy jejichž vysvětlovali si zákony přírodní, 

 velmi ncdoslalučné. Snaha lato přivodila totiž u nich pojmy abstraktní, temné a velmi 

 neurčité, jako rycldoít, síla, tlak, ráz, inoinent ň j. p., které se skulečnoslí v žádnou 

 souvislost neuváděli, aniž je lét4* přiinéřuvaii. Jak medle se loliž tak«vý všeobecný 

 abstraktní poji'm u nich objevil, snažili se všeobecně, aby xšestranně objasnili slovo toto 

 duchem svým, aniž pak si toho všímali, co se ve skulečiwsti »lovem taJtovým vjznačo- 

 vali mělo. Nehleděli si jak by bylo slušelo skutečnosti, aby pio ni přiměřených slov I. j. 

 názvů vynalezli, aby skulcčMůstf náhlekly své řídili a tříbili, nýbrž rozumovali jen o slo- 

 víeh, domnivajice se, tím že skutečnost vymuJnijí. Auí) snažili sé skutečnost tak )iře- 

 dělati aneb aspofí tak pojímali, aby se vymudruvaným twbledům jejích přiměruvdiá. 

 Rekové se domnívali, že pracá filono/ie toliko na vnitřní vzájemnosti a souvislosli slov 

 obyčejné mluvy spočívali musí, a proto vyhledávali také moudrost svou jen v tako- 

 vémto sloeičkúřdví. 



To bylo příčtuou, že se tiati rdosofové jejich jen s nepatrnými výndnkaiui k lak 



1* 



