Ješlč jasnřji se to objeví, když se velikost práce f íslem ustanoví. Jelikož míra si]y jedna 

 Ziéroa míra áráhy jedna sfopajest, obdržíme za míru účinku čili práce strojů oučin z obou, 

 z libry a ze stopy, tedy jednu librostopu. Je-Ii velikost práce obyčejného pracujícího 

 člověka, jak se vůbec přijímá, za sekundu 60 librostop, obdržíme práci jeho za dvě 

 sekundy = 2. 60 librostop, a vůbec bude za n sekund n. 60 librostop ald., z čehož 

 následuje, že jen oučin tento (60 libslp.) dostatečně zmnožiti třeba, aby každou budsi 

 jakoukoli určitou danou práci postihl. Tak obdržíme velikost práce člověka za minutu 

 60. 60 = 3600 libstp., za hodinu 60. 60. 60 = 216000 libstp. atd. Z toho vysvítá, 

 že by se člověk strojem i na břemeno odvážili mohl, které mnohokráte sílu jeho pře- 

 sahuje; na př. na 30 centů = 3000 liber, které by se 20' vysoko zvednouti mělo, 

 což dělá práci 3000 lib. 20 stp. = 60000 librostop, kterou by člověk za 60000: 60 = 

 iOOO sekund, tedy asi za i 7 minul přiměřeným strojem vykonati mohl. 



2. Strojem se dá tak působiti, aby břemeno žádoucí dráhu konalo, tedy i s tako- 

 vou rychlostí se pohybovalo, která by se upotřebenou silou nijak uskuieéniti nemohla. 

 Tak víme na př., že člověk při stálé práci toliko rychlost 2-5' — 2V2' upotřebiti 

 může. Menší rychlost není tělu jeho tak příhodná aniž v práci tak vydatná ; totéž 

 platí o rychlosti větší, která se mnohdy od člověka bez strojů naprosto ani uskuteč- 

 niti nedá. Několika pákami, ozubenými hřídeli aneb kotouči, které se řemeny spo- 

 jují, dá se i sebe větší rychlost uskutečniti, tak jako se naopak tímtéž spůsobem 

 aneb šrouby tak pozvolného pohybování docíliti dá, že se i oku našemu nepatrným 

 stává. Jednou za den vytáhneme závaží aneb natáhneme zpruhu hodin našich, a ejhle 

 strojem se rozkládá tato práce naše lak, že ku pohybováni všech částek jeho po 

 24 hodiny vystačuje. Je-li závaží loto jednu libru těžké a vyláhne-li se 10' vysoko, 

 bylo by to 10 librostop, které by stroj za den spotřeboval a k čemuž člověk toliko 

 jen asi šestinu sekundy potřebuje. 



Povážíme-li, že člověk, kůň, vůl aneb i každá jiná přírodní síla, jako vítr, 

 voda, pára a j. jen nějakou určitou rychlostí a velikostí působí, že však výkony na- 

 šeho praktického života vždy jen nějakou zvláštní velikost síly a rychlosti požadují, 

 které mnohdy daleko větší aneb i naopak mnohem menší jsou, než se nám v upotře- 

 bené síle naskytují, vysvílá jasně potřeba, aby tu takových prostředků, náčiní a vůbec 

 strojů bylo, jimiž by se všecko žádoucí práci přiměřovalo ; odtud i výhodnost a důleži- 

 tost strojů, které to činí. 



3. Některé předměty práce naši poskytuji sílf pxttobiilé příliš malé, jiné zase 

 jsou příliš velké, tak že se jen stroji y ohybovali dají, aneb stroji pohybovali musí, aby vět- 

 šího výsledku se docílilo. Některé stroje poskytují možnost, aby se práce, když lehká 

 jest, dosti rychle konati mohla, jakož se to na př. stává pomoci pružných per *). 

 Jiný přiklad toho poskytují nám šicí stroje, neboř povážíme-li, že se vždy celá nit 

 švem protáhnouti tedy ruka na prázdno vždy tam a sem dráhou lak velkou pohybo- 

 vati musí , jako nit dlouhá jest , vysvítá , jak mnoho při této lehké práci na čase i na 

 síle člověk ztrácí, což se na stroji, který se nohou pohybuje, všecko ušetři. Z toho 

 následuje, že se strojem v tétéž době mnohem více švů, tedy více práce vykonati 



*) Vfe» o podobných rěcech 1 ^Naukách tec/iiiických' od dra. Ani, Majera. O ipojitoBti. V Praze 185S. 



