n 



Docela jinak jevi se hra barev na Alpách vápenných. Stojíme-li na jedno* 

 .sjejich travnatých luhů, jejichž kypící bujnost všechen popis převyšuje a jimiž pravé 

 zrozené potůčky pod stínem stoletých javorů vesele hrCí, spatřime-^-li hnédé dreivénd, 

 malebně vystavené budovy horalů, a pod sebou hladinu jezerní v zeleni malachitové 

 nebo modravé, dojme nás přerozmanilá pestrost barev zvláštním spůsobem. Takléž nás 

 překvapí podoba a barva vysoko nad loubíip, stromovým, kde se vypínají jehlance a 

 stěny nevídaných tvarů ; lam vysoká v šedé mlze poloukrytá stěna, z níž jen jednotlivé 

 pilíře v paprscích slunečních se koupají, zde ohromný jehlanec v rudém světle zapadajícího 

 (lunet s temnými pruhy zastíněných rokli. Zde není přechodu barev, nýbrž prolivyjejich 

 střídají Se bez ustání ; štávnatá zelenost luhů a loubí s modrozelenou hladinou vodní, šedé 

 skály se sosnovými lesy. z jejichž temnosti lysé, bílé stěny kolmo k oblakům vystupují. 



Jako barvy objevují se také tvary vápenných Alp v podivn\ch protivách. U paly 

 jejich jsou okrouhlé, travnaté vrchy, zastíněné hustými hvozdy. Náhle a bez přechodu 

 vyzdvihují se ale z nich lysé vápenné stěny; Solstein, Zugspitze, Walzmann a Dach- 

 Stein mají stěny 3000 — 7000' vysoké. Úzkost svírá takřka prsa, stojíme-li u paty 

 těchto obrovských skal a zdvihneme-li oko k temenům jejich. Ledovce jsou však na 

 nich i při znamenité výšce vzácnější a menší, nežli v centrálních Alpách. Vělší le- 

 dovce nacházejí se jen na Dacbsteinu, na temenu vysočiny zvané Uebergossene Alp 

 a na východní straně Zugspitze. 



-ini/ Vystoupneme-li vzhůru na vápenné hory, promění se opět divadlo. Na všech 

 skoro vápenných horách převládají vysočiny, a kdo z hlubin údolí nahoru vykročí, 

 spatří před sebou najednou rozsáhlé pusté kameniště. Význačně šlovou takové vyso- 

 činy ve Štyrsku Mrlvé Hory (Todtes Gebirge), v Berchlesgadu Kamenné Moře (Stei- 

 nernes Meer). Jako v Alpách prahorních z roklí a údolí horských ledo-ce dolů se 

 valí, tak zde v Alpách vápenných proudy kamenů , které nezřídka nejkrásnější luhy 

 zasypávají, podle nichž ale rostliny vzhůru k rovným a ochráněným místům lezou. 



Všechny tyto a podobné poměry vápenných Alp vysvětlují se slohem rozličnjch 

 jejich vrstev. Dva průřezy, jeden ze severního Tyrolska a jižního Bavorska od prahor 

 u Sv. Jakuba v Tyrolsku podél údolí Illeru přes Sonthofen a Griindten do Bavor, druhý 

 podél údolí Salzy v Solnohradsku od místa Dienten přes Kamenné Moře a Untersbery 

 u Solnohradu až ke Kressenberku, představuji toto uloženi. (Obr. 2. 3.) 



Kettenberg Grundten Sonthofen 



,^i- 



Mádele Holzgau 



Almejur St. Jakoba. 





a. Enla. o'. Svor. 

 Ťené Ťápeiice. g. 



Kressenberg 



l g d e d ď c a' o 



ď Šedý dolomit a sádroTec. rf. Dolomit, e. I.ias, šedé a cer- 



Tmavé váp. ň břidlice, i". Neocomien. h. Vápenec rudistový. /. Gault. m. Váp. sé- 



werský. n. Pískovec nummuliíový. o. Flysch. q. Molassa. 



Untersberg Berchtesgaden Rossfeld Hohen-GoU Stein. Meér Dienlen. 



b. Břidlice silurské, c. Červ. 



Tájenec alpský, Lias a Jura. 

 .Villtti ti 



g d y ď ď 



pískovec, ď. Zpodní vápenec alpský, Trias. d. Útvar solní. g. 

 i. Keucomien. m. Vápenec turonský. n. Pískovec nummulitový. o, 

 g. MblássB. 



6 



STTchní 

 Flysch. 



