M? 



Neocomum) náležej! šedé, sliníte vápence, které na RoBSÍeldalpě v Solnobradskn na 

 jurských vrstvách leží a rozmanité Cephalopody (Ammonites cryploceras, Asterianus, 

 inriindibiilimi, heliaciis, siibfimbriatus, scmistriatus, Crioccras 'Duvali, Hamity a Bclem- 

 nity) obsahují. Sem patři též některé vrstvy v okoli Ischlu, pak Schiambacliové vrstvy, 

 obsahující světlé vápenité sliny, známé také pod jménem Ruinenmergel. Vrstvy tyto 

 vyskytují se nejenom uprostřed mezi vápennými Alpami, nýbrž také ve východním 

 pásmu predhoj-i lak nazvaného Vídeňského pískovce. Velká část tohoto pískovce patři 

 též k pásmu Neokomskému. Dále k západu vystupuje loto pásmo teprva ve Vorarl- 

 berku a sice jako ve Švýcařich ve dvou oddílech : v zpodnim, obsahujícím křemité vá- 

 pence střídavé s fernavými sliny — a v svrchním, obsahujícím svétlé, celistvé, nčkdy 

 jikrnaté vápence. Horniny tyto vyplňuji krajinu mezi Illerem a Rýnem, dále k vý- 

 chodu nebyly ale pozorovány. 



Prostředni pásmo útvaru křídového, naznačeného anglickým slovem Gall, ob- 

 jevuje se též jen ve Vorarlberku a v jihozápadním Bavorsku na hoře Griindten; ob- 

 sahuje tam písčitou, slinem a vápencem proniknutou horninu, známou také pod jménem 

 pískovce turrilitového. 



Svrchní pásmo útvaru křídového s členem turonskýin a senonským, obdobou to 

 našeho českého kvádrového pískovce a opuky, jest v horním Rakousku a Solnohradsku 

 zastoupeno tak nazvanými Gosavsk^mi vrstvami, které z vrstev slinu, pískovce a vá- 

 pence se skládají a jednotlivé pánve v hlubších údolích vyplňují. Nejkrajnější , k se- 

 veru příkře zapadající vápenné vrstvy na Untersberku u Solnohradu , které k pásmu 

 turonskému náležejí, obsahují nesčíslné hippurity, někdy na stopu dlouhé. Podobné 

 vrstvy, ale více sliníte, tvoří zpod vrstev v Gosavě. Vyšší vrstvy obsahují šedé sliny, 

 které mezi doly Abtenau a Gosau uprostřed ve vápenných horách malou pahorkovinu 

 skládají a dnsli silné Hece uhlí chovají. Skameněliny upomínaji na vrstvy české 

 a saské, ačkoliv čásleíné též na vrstvy třetihorní. Mimo hippurity, které více v hlub- 

 ších vrstvách panují, a mimo Tornatelly, které někdy v nesčíslném množství se vy- 

 skytují, obsahuji slinité horniny velké množství nejrozmanitějších, částečně výborné 

 zachovaných skamenělin. V uhlonosných slinecli vyskytují se otisky listů, náležejících 

 k druhům Geinilzia cretacea, Pecopleris Zippei a j., které také zpodní české kvadrovce 

 značí ; některé lastury jako Ostrea vesicularis, Inoceramus Cripsii, J. Cuvierí ukazují 

 na pásmo senonské; četné ulity, lastury a polypy upomínaji však na tvary třetihorní. 



Zevnitřní severní kraj vápenných Alp jest lemován staršími vlvary iřetihomími 

 (Eocen). Nalézáme v průřezu údolí llleru nummulitový pískovec na jižní straně vrchu 

 GrUndten u Sonthofů. V pískovci tom, podobném k zelenému pískovci, nalézá se vedle 

 zeleného silikátu železitého také červená železná ruda slohu jikrnatého, která se s pro- 

 spěchem dobývá. Jakožto skameněliny nalézají se zde mimo i^ummulity také Peh- 

 tenity, Spondylut, ■ Terebratule, kořejH a mořští ježkové. Dále k východu objevuje se 

 ten útvar u Enzenau, mezi místy Benediktbeuern a Tolz, na Innu, mezi Rosenheineni 

 a místem Neubaiern. Obsahuje zde podřízené sloje drobnozrného slepence vápenného, 

 kterého v .Mnichově pod jménem ^Granitmarmor" často co staviva se užívá. V průřezu 

 údolí Salzy nalézá se nummulitový pískovec, bohatý na skameněliny a dílem také na 

 železnou rudu, po obou stranách údolí; západně u míst Adelholzen, Siegsdorf a Neu- 

 kirchen, kde zvláště sliny Kressberku bohatý výtěžek rozličných eocenových skame- 

 nělin poskytuji. Východně od Salzy, u Matt^ee, po obou stranách výběžku, sahajícího 



