sušení potřebí ; vůbec se musí bavlna střelná jen zvolna sušit, a i za mokra nesmi 

 býti v teplotě 80" R. přesahující. 



Suchá bavlna střelná jest méně pružná a jemná nežli obyčejná, ostatně ji ale 

 nelze dle zevnějška od této nikterak — ani drobnohledem — rozeznati ; avšak má 

 docela jiné vlastnosti. V tresti lihové a octové se rozpouští, a po odkouření tresti 

 ostává v nádobě co blána průzračná *). Při jaké teplotě se suchá bavlna střelná 

 zejme, nedá se pevně určiti; obyčejně ji lze asi při 80" R. beze škody sušili; stalo 

 se ale, že se zejmula již i při 45", a proto jest při zacházeni s ni veliké opatrnosti 

 potřebí. I třením snadno chýlí. Byvši zapálena na hromádce zrnitého prachu střel- 

 ného sama jen (s výbuchem) shoří, ale prach nezapálí. Pod sklem zápalným prach 

 snadno chytí, bavlna střelná se ale nezejme, poněvadž jsouc barvy bílé veškeré světlo 

 a teplo odráží ; jak mile se ale modře neb červeně obarví, pod sklem zápalným 

 snadno se zejme. 



S počátku se myslilo, že bavlna střelná prach ouplně zapudí; ale dle čelných 

 zkoušek se nezdá, že by se to kdy státi mohlo. Ovšem má nad prachem mnohé 

 přednosti, loliž že je lehká a čistá, že působí člyrykrát silněji nežli prach — a že 

 i na bílém papíre zapálena papír ani dost málo nezašpiní. Mimo to mokrem netrpí 

 a dá se po nějaký čas beze ztráty svých vlastnosti i pod vodou chovali. Za to má 

 ale veliký objem a potřebuje více opalrnusli ; pak působí tak rychle, že někdy ručnici 

 roztrhne, a byf i to ne, tedy bývá pára při shoření bavlny střelné povstávající pro 

 ručnici mnohem škodlivější nežli černý zbytek po ráně s prachem. Byvši silně stla- 

 čena nepůsobí, a proto se na rakety a věci jim podobné nikterak nehodí. S největším 

 prospěchem se užívá bavlny střelné v kamenných lomech k trhání skal. 



Poněvadž připravováním bavlny střelné přechází látka bezdusičná (totiž C,, H,g 

 0,^ v dusíkatou (C,j H, N3 0,j), domnívá se francouzský lučebník Pélouze, že by se 

 mohlo jednou podařiti, rozličné látky bezdusičné takto odusičit a je pak co vydatnou 

 potravu upotřebiti. 



Pélouze navrhuje také, aby se brala bavlna střelná v smíšení s chlorečnanem 

 draselnatýra (chlorsaures Kalí) na dělání zápalek (Zundhiitchen) ; zápalky touto hmotou 

 naplněné bývají však slabé a nejisté **). Za to se může k tomuto oučelu s velikým 

 prospěchem bráti mannii třcukaoý cKnallmannit). Jest to zvláštní druh cukru, který 

 se dobývá obyčejně z manny, ač se i v mrkvi, v celeru a jiných rostlinách vyskytuje. 

 Mannit se dá tím samým spůsobem jako bavlna v hmotu třaskavou proměniti. 



Pravilo se již, že se bavlna střelná v tresti lihové (alkoholhaltiger Áther) roz- 

 pDUšli , a že ostane v nádobě po odkouření tresti co blána průzračná. Takovýto 

 roztok bavlny střelné slově koUodium, a velmi rozmanitě se ho užívá. 



KoUodíum připravuje se obyčejně takto. Bavlna obyčejná se ponoří do smí- 



•)Lačebiu slončenství bavlny střelné jest C,, H, N, 0„, a dá se takto vysvétliti. Bavlna čistá se 

 skládá z C,, H,5 O,;, ; kyselina sirková odejme řiaté bavlně 3 ekvivalenty vody (tedy ostane C,, 

 H, O,), s bavlna za to přijme 3 ekvivalenty kyseliny dusičné (3 HO, čili N, O,,), z čeboi pak 

 hořejší formule C,, H, N, O,, povstává. Tedy se rozeznává bavlna střelná lučebné od bavlny oby- 

 čejné tún, že jsou v ní 3 ekvivalenty vody třemi ekvivalenty kyseliny dusičné nahrazeny ; a poné- 

 vadž kyselina dusičná více váži nežli voda, musí míti bavlna střelná větší váhu nežli obyčejná, tak že 

 se ze sta lotu bavlny obyčejné až 178 lota bavlny střelné obdrží. 



")Do sipalck obyčejných 8« dává rtu( třaskavá (Koallquecksilber). 



