26 



U mnohých rostlin se ale i v jiných částkách vlákna ku předivu spůsobná vy- 

 skylují. Na vlhkých lukách našich roste ku pi-. suchopeř (Eriophorum, WoHgras), 

 majíc okvélí z pi-emnohých štStin složené, ježto po odkvetení klasy daleko přesahují 

 a jako chomáč vlněný zaobalují; vlna tato by se mohla bud sama pro sebe přísti (ku 

 př. na knoty), neb s jiným předivem míchati. Mnohem znamenitéjší příklad nám ale 

 poskytuje bavlnik (Gossypium, BaumvvoUe), jehož semena v tobolkách vejcovitých vězí 

 a vždycky dlouhou bělavou vlnou zaobalena bývají; tobolky ty jsou zvící vlaského 

 ořechu, dozravše pukají s praskotem a bavlna tlačí se ven, poněvadž jest v tobolce 

 ztuha nacpána ; vyňata zkypří tak, že je jí z jedné tobolky plná hrst. — Bavlna se 

 stala za našich dob piedivem nejrozšířenějším; jak se dále přesvědčíme, jest zdélá- 

 vání její mnohem jednoduš.íí nežli při lnu a jiném podobném předivu, a proto počneme 

 s přípravou tkanin bavlněných. 



\. Bavlna z tubolek vyňatá se přebírá, a pak na slunci suší. Nežli přijde do 

 obchodu, musí se vyzmil, t. j., vyloučí se z ní zvláštním strojem všecka semena pozů- 

 stalá. Na to se bavlna iokuje, t. j. do žoku ztuha (k. p. lisem) cpe, aby co možná do 

 nejmenší prostory byla směstnána, a aby i vlhkost nemohla tak snadno do ní vnikati; 

 žoky stlačené se provazy sváží. — Vlákna bavlněná nejsou se žádnou slizí spojena, 

 ani se žádnou látkou drevnatou sloučena , jako to « lýka lněného vidíme , a mohou 

 se tedy beze vší další přípravy hned přísti. V ohledu botanickém se rozeznává ba- 

 vlnik zelinmj (Gossypium herbaceum) s lodyhou as dva střevíce vysokou v Egyptě, 

 v Levantu a jižní Evropě — bavlnik iVidátý (Gossypium indicum) s lodyhou as deset stře- 

 víců vysokou ve východní Indii — bavlnik srslnalý (Gossypium hirsutum), keř 2 až 6 

 střevíců vysoký v teplé Americe — bavlnik barbadaký (Gossypium barbadense), ker 

 asi šest střevíců vysoký v Indii západní a Americe jižní — bavlnik žhiiý (Gossypium 

 religiosum), polokeř s bavlnou žlutou v Číně a východní Indii — a bavlnik siromoeiiý 

 (Gossypium arboreum), st.rom až dvanáct, střevíců vysoký ve východní Indii, v Číně a 

 v Egyptě. — V obchodu se ale nerozeznává bavlna dle druhů botanických, nýbrž jen 

 dle své vlasti ; v obchodu e^ ropském se vyskytuje bavlna severoamerická, Hředoame- 

 rioká, jihoamerická, Umníinská (z evropského a asiatského Turecka), africká, východo- 

 imlická a evropaká (ze Španělska a z Vlach). Druhy nejpěknější přicházejí z Ameriky, 

 a mezi všemi nejlepší jest dlouhá bavlna geonjická (Sea-Island) z Ameriky severní, 

 jenž roste na ostrovech blíže státu Georgie ležících. 



V předešlém století se užívalo vesměs jen tkanin lněných. Ovšem byla bavlna 

 v Granadě a v Benátkách již v třináctém, a v Anglicku již v šestuácfém století známa, 

 ale velmi málo se potřebovala; ano roku 1702 byly látky bavlněné v Anglicku docela 

 zapovězené. ZápověJ ta netrvala ale přiliš dlouho, neb se již roku 1750 as 3 miliony, 

 a roku 1780 již 5 milioníi liber bavlny v Anglicku spředlo. Tenkráte se předla ba- 

 vlna jíšlě jen na přeslici něho na kolovrátku, a proto nemohly anglkké látky bavlněné 

 ani se porovnat s krásnějšími a lacinějšími látkami z Číny a Indie: země tyto měly 

 totiž bavlnu doma, a k tomu dlouhověkou zkušenost v zdělávání jejím. Anglicko 

 muselo ale bavlnu teprva z daleka přivážet a u zdéláváni jejím se zkoušet. V Indii 

 uměli již ode dávna z bavlny tak tenké nitě příst, že upředli z libry bavlny nit 23 

 našich mil dlouhou; jestliže se rozprostřely řídké tkaniny z takové příze zhotovené za 

 mokra na zelený trávník, nebylo ani znát, že na trávníce tkanina leží. Takovou přízi 

 evropští přádelníci ovšem nedovedli, a v Anglicku se po delší čas jen hrubé tkaniny 



