27 



bavlnínú zhotovovaly. Brzy se ale uznávalo, že jest předeni bavlny na přcslicich a 

 kolovrtilech v Evropě velmi drahé, a že nelze výrol)kii indických jinak dostihnouti, 

 neili když se pl-edeni bavlny iisnudní a zdokonalí. Proli) se ohlíželi mnozí pu stroji 

 k lomu |>nhodnéni. Sliilu to mnoho premvšlení a mnohu pcnčžitých obětí, nežli se 

 stroj takový podeřiL Kuncifnč jej sestavil 1769 Rkluxrd Arhvri</ht, rodem z Prestonu. 

 Teato Arkwrlght byl di-ive chudým holiřom, ale toto jednotvárné zamčstniíní ho nc- 

 If^íilo, a on jť brzy opustil. Nato se oddal neblahé myšlénce o vynálezu ntjakého 

 perpeluum mobile. N« štřsti ho ale brzy hodiniiř Kay na lepSí cestu přivedl, pionřvadž 

 na nim znamenité vlohy ku pracím mechanickým pozoroval, I radil mu, afcy se o nř- 

 jaký slroj ■přadaci pokusil. Arkwri^ht poslechl, a za rok byl se strojem hotov. 

 Vynálezem Umlo Arkwright znamenité zbohatnul, neb když roku 17!t2 zemřel, 

 ostalo po něm 5 milionvl zlatých ve stříbře. Ov.šem byl ale tento vynález jeho tak 

 dokonalý, že se na ném až (losaváde málo dilležitých oprav stalo. — Stroj přadaci 

 jest velmi složený. Bavlna zo žoku vyndaná se nejdříve čechrá a pak zvláštním strojem 

 mrekaciin (Flackmaschine) mrská ; při tom lítají zbytky semen, písek, prach a j. ven. 

 Z prvního stroje inrskacího přichází bavlna do druhého, kde se teprv ouplné vyčistí, 

 pak mezi válci na tuhou vatu stlačí a na zvláštní válec navine. Vata tato jest sice 

 čistá, ale vlákna její jsou rozličně skroucená a spletená : má-li se z ní pěkná nit upřísti, 

 musí se bavlna di')ve tak urovnali, aby vlákna její souběžně podle sebe ležela; to se 

 díje na válcích malými háčky opatřených, které šlovou strojem ékrabacim (Kratznia- 

 schinc) ; poněvadž ale jediné škrabáni nestačí, aby bavlna potřebné kyprosli a rovnosti 

 svých vláken nabyla, dlužno ji dvakráte škrabati, a sice nejdříve na stroji naikrabO'- 

 vacíiH (Vorkratzmaschine), « pak na stroji doékrabovacim (Feinkratzmaschine) ; první 

 má háčky hrubší, druhý lenší. Ze strojil škrabacích vychází bavlna velmi načechraná 

 v podobě pentli; pentle ty se pak táhnou válcemi í\xo]e pUocého (Streckmaschine'), kde 

 se vlákna jejich ještě stejněji pořádají a pentle zároveň znásobují; znásobeni stává se 

 lim, že takové pentle na sebe položené válcemi procházejíce v jednu širší pentli se 

 roztáhnou. l'entle roztažené se na stroji cívkovém (Spindelbank) zakrucují, tak že se 

 z nich šňůry slanou. Šňůry tyto přicházejí na stroj předpiadací (Vorspinnmaschine), 

 který je v hrubou přízi proměňuje Přízi tuto hrubou musí teprv stroj dopřadaci 

 (Feinspinnmaschine) dále roztáhnouti, ztenčiti a stočili. Strojů dopřadacích jsou dva spílsoby, 

 totiž stj-oj vodní (Wassermaschine) a stroj vozní (Mulemaschine) ; rozdíl jejich zakládá 

 se v tóra, že se na stroji vodním příze pořade přede a zároveň i navinuje, na stroji 

 voznim se ale vždycky dříve kus upřede a pak teprv navine. Proto se rozeznává i 

 příze vodní (Wassergarn, po anglicku water-lwiif) a příze vozní (Mulegarn, po anglicku 

 muk-lwisl) ; příze ze stroje vodního, příze í-olní, jest silněji kroucena nežli příze 

 vozní, a potřebuje se pro svou větší pevnost jako osnova na llvuníny neb i k šití. Příze 

 vazní jest ovšem slabší, za to se ale strojem voznim íerslvěji přede, a proto jsou nej- 

 více strojové vozní v obyčeji; když se i vozní příze silněji skroutí, slově příze pro- 

 střední tmedio-lwist). — Příze hotová mola se v přadena. Délka přadena a množství 

 nití v něm obsažených jest velmi rozdílná ; v prádelnách anglických, německých a našiuh 

 obnáší délka ujolaku, na který se příze navijí, 1' , yardu (anglického lokte)*), ledy 



'I Yard čili loUt anglicliý jest vétéi n«Mi VidensliÝ, t«k sice, že jo 7 loket Videnskýcb tolik co 

 6 yardů — a 1", yardu aii tolik co 1'/, Vidcuskélio lokte. 



