28 



musí i každá nit na něm takto dlouhá býti; 80 nili dělá pásmičko (Gebinde); 7 pásmíček 

 (čili 560 nilO ale přadeno (Strehn, Schneller) ; délka všech nití z celého píadena obnáší 

 tedy 840 yardů čili 980 Vídenských loket. Poněvadž není ale každá příze stejně tlustá, 

 nebude miti každé přadeno stejnou váhu, nýbrž bude lim lehěí, čím tenší příze na něm 

 jest; takto povstávají rozličná čísla (Nummern), kterými se tloušfka příze určuje. Číslem 

 příze rozumí se totiž takové množství přaden, které dohromady jednu anglickou libru 

 váží; příze čísla 20. k. p. musí býti tak Hustá, že se jí 20 přaden (čili 16,800 yardů) 

 na jednu anglickou libru vejde*). Z toho vysvítá, že bude mít příze nejhrubší nejmenší 

 číslo (poněvadž se z ní nejméně přaden na libru vejde), a nejtenší příze číslo nej- 

 vyšší. Nejmenší číslo příze v obchodu jest 8, a nejvyšší 350. Čísla příze nejdou ale 

 bez přetržení od 8 až do 350, poněvadž není takových nepatrných rozdílů v přízi nikdy 

 potřebí ; od 8 až do 20 jdou čísla bez přetržení, od 20 až do 100 jen po počtech 

 rovných (tedy 20, 22, 24, 26 a 1. d.), a od 100 až do 350 jen po desítkách (ledy 

 100, 110, 120, 130 at. d.) V prádelnách se dělá nejvíce příze od čísla 20 až do 100. 

 K ustanovení čísla příze slouží citlivé váhy; na těch se jistá délka příze odváží, z loho 

 se vypočítá, mnoho-li by celé přadeno vážilo, a z loho se pak ukáže, mnoho-li takových 

 přaden by se na anglickou libru vešlo. — V prádelnách francouzských se čísla příze 

 dle jiné váhy udávají, a prolo se čísla příze Francouzské s našimi nesrovnávají. 



Po \ynalezeni stroje přadacího mohly se anglické lálky bavlněné indickým již 

 vyrovnati; neb na stroji tomto lze ještě mnohem tenší nit z bavlny upřísti, nežli se 

 prádelníku indickému kdy povedlo. Libra příze čísla 350 jest 33 našich mil dlouhá. 

 Prolo ale byly tkaniny indické poráil ještě lacinější nežli anglické, poněvadž se muselo 

 v Anglicku dělníkům mnohem více plalit nežli v Indii. Tu se ale objevil zároveň v 

 Anglicku dělník ohromný, jenž za levnou cenu neunaveně pracoval — stroj parní 

 (Dampfmaschine). Byl to učený mechanik James Wall ze Skotska, který asi v tu dobu 

 parní stroj uspořádal, a nyní se pohyboval stroj přadaci strojem parním. Tím se stala 

 cena výrobků bavlněných tak levná, že byly lálky anglické nejen v Evropě lacinější 

 nežli indické, nýbrž že mohli Angličané látky tyto i do samé Indie zavážel a je při 

 všech výlohách na této dlouhé cestě tam předce laciněji prodávat, nežli přádelníci a 

 Ikadlci domácí. 



Takto se rok od roku v Anglicku pořád více bavlny zdělávalo, a tím se i po- 

 ptávka po bavlně nezdělané šířila ; toho se chytilo zvlášf Šoustali severoamerické, a 

 hledělo v zemích svých žně bavlněné co nejvíce rozmnožiti. Roku 1783 se přivezlo 

 ze severní Ameriky do Liverpoolu 2800 liber bavlny; bavlna ta byla ale konfiskována, 

 poněvadž nikdo připustili nechtěl, že by mohlo Soustátí severoamerické najednou tolik 

 bavlny vyvézti ; nyní zaopatřují země lylo polovičku lidstva bavlnou, a k tomu jest ba- 

 vlna severoamerická nejlepší. — Anglicko sepřede nyní 7 milionů liber bavlny týdně; 

 lo se děje ve 1932 dílnách, ve kterých se 331,000 dělníků nachází. — V císařství Ra- 

 kouském se sepřede ročně 35 milionů liber bavlny; skoro dvě třetiny této sumy při- 

 cházejí z Ameriky, jedna třetina z Egypta a jen něco málo z Turecka. V Čechách 

 máme asi 80 prádelen, v kterých se asi 8 milionů liber bavlny ročně sepřede. V celém 

 císařství Rakouském se dělá nejvíce příze od čísla 8 až do 80; příze tenši se přiváží 

 obyčejně z Anglicka a ze Š výcar. 



•) Libra anglická jest o něco menší nežli Vídenská ; 5 liber anglických jest tolik co i Vídenské, 

 a jedna anglická tedy tolik co 25'/, lotu Vídenských. 



