29 



Tkaniny bavlnřnó lkávaly se dříve jen na ohyfejném stavu ikacún (Handwebe- 

 sliihl); ale po vynalezení stroje přadacíhi snažili se innuzí i toto tkaní strojem ně- 

 jakým odbývali; Hargrave a Carlwright sestavili koncřně lakový stroj ikací (Masdiinen- 

 webeslulilj, který sám lká, jsa při tom puzen bud vodou, nebo lépe parou. - Nitě, 

 které se před tkaním na: slav tkací vedle sebe ztuha natáhnou, šlovou osnova (Kelte), 

 a nitě, které se do nich dle celé šířky vetkávaji, šlovou onlc.k (Einschuss) ; na osnovu 

 se brává piize pevnější, na outok slabší. Dle spůsobu lkaní lze rozděliti veškeré tka- 

 niny bavlněné na čtvero druhfi : na hladké, keprované, mustrocuné a aksainitooé. 



TV.múny hladkv se tkají tak, že leží nil ontková vždycky jednou pud a zas jednou 

 tiad nití osnovovou, jak lo u obyíejného plálna vidí>ánie. Tkaniny hladké niohnu byli 

 husté aneb řídké; hustost tkanin určuje se dle počtu nití, které se v osnově na jeden 

 loket šířky \ejdou; dle toho, jakož i dle čísla příze dostávají látky rozličná jména. K 

 hustl/m látkám hladkým počítá se perkál (lálka nejhustší), kaliko (perkál z nití hrubších), 

 kalun (hrubší a méně hustý než perkál), kiiat/ (katun ouzký), nanking (katun z bavlny 

 žluté), iKvikinet (nankino; tenší), Kirtinr/ (Futtcrkatlun, k.itun silně škrobeny, zvlášf na 

 podšivlíy), kambňk (Kammertuch, vlastně kambrytucli, katun hustý a tenký), tyki/ta ha- 

 vlněuá (Baumwolltafft, kambrik hustý a pevný), hatist bavlnění) (Baumtvollbatist, tenší a 

 řidší iiež kambrik), žakouet (ještě tenší a měkčí než batist bavlněný). — K řídkým 

 látkám hladkým patři organdijn (z příze tenké, silně škrobený), linou (organdýn ne- 

 škrobený), mušelín (Musselin, Nesseltuch, řidší než organdýn), mnéelinel (mušelín tenši), 

 vapér (Vapeur, mušelín ještě tenší) a :rfyr (mušelín nejtenší) : straním bavlněný (Baum- 

 wollstramin) jest látka velkooká z nití tlustých; lýl čili <já: bavlniný (Tiill oder Baum- 

 wollgaze) jest ale tkanina zvláštní, více méně hrubooká, na spflsob sítě s děrami čtyr- 

 uhlými: týl len se často natírá klím vyzím, čímž povstává gáz lesklý (Glanzgaze), 

 kterým se obrazy zahalují, jelikož lýl klím naliTný 'prach nepropouští a předce prů- 

 hledný ostává. — Někdy se tk^jí látky hladké z příze dílem neb docela barvené ; k ta- 

 kovým počítáme <jinghnm (Schollisch. schollische Lcinwand, tkanina hustá rozličně pruuž- 

 kovaná neb kostkovaná), barez bavlněný (Baumwollbarége, podobný bareži polohedbáv- 

 nému, tenší a řidší než gingham). a mnohé jiné látky proužkované i kostkované na 

 šátky a zástěry. 



Látky keprované tgekópert) povstanou, když béži oulek tak, že má vždy dvě 

 neb etee niti osnovových nad sebou a pak jednu pod sebou, kdežto měl u tkanin hlad- 

 kých, vždycky jen jednu nil osnovy nad. a jednu pod sebou. Dle toho, kolik nití 

 osnových pokaždé nad oulkem leží, rozeznává se kcpr troj-, čtyř-, pěli- až dcsitini- 

 .řový. Z toho vysvitá, že nemusí být látka keprovaná po obou stranách stejná; na 

 jedné straně niAže být viděl víre nití osnovových nežli na druhé : strana mající více 

 patrných niti osnových slově obyčejně Uc, druhá ale rub; poněvadž se bére na osnovu 

 'příze silnější neíli na outek, proto bývá každý lakový kepr na lícní straně pevnější 

 nežli tkanina hladká. K látkám keprovaným počítáme kroisé, který se obyčejně barví 

 41 tiskne; werino bavlněnv (podobné merinu vlněnému — z hrubší příze než kroisé), 

 dril (má na líci ' , osnovy, která zde hustěji leží než nilě oulkové), bavlnovka (Baum- 

 wollbasl. má na jedné straně ^/^ osnovy a outek hrubý), sutin (englisch Leder, Jeanet, 

 Oriental, má pevnější a hustší outek než osnovu, a proto jest u šalinu líc tam, kde je 

 vlc outku vidět), barchent hlodký (čtyrnifový, po obou stranách stejně keprovaný, hrubší 

 a hustší než kroisé), barchenl podšívkový (Futterbarchent, jen na jedné straně kepro- 



