vany) ; barchent se na té straně, kde větší díl hrabého okliku leží, rozškrabiije, aby 

 zchlupalěl; někdy mívá osnovu lněnou a outek bavlněný. 



U látek inustrovanijch (gemusterte SlolTe) jsou nilě tak setkané, že nemá tkanina 

 plochu jednotvárnou, nýbrž že místa nestejně keprovaná rozlifné pruhy, ano i květiny 

 a jiné mustry tvoří. Při dělání látek mustrovaných se potřebují stavy mnohem slože- 

 nější nežli na látky hladké a keprované. Tkaní látek mustrovaných se vynalezením tak 

 zvaného stavu Jacquardova znamenitě ulehfilo. Tento Jacquard byl syn tkadlec Lyon- 

 ského, ze samé chudoby ho nedali rodiče v niíem cvičit, on se víak beze školy čisti 

 a psáti naui'il ; z mládí byl knihaiem, a když ho to omrzelo, stal se pfsmolitcein. 

 Byl znám s několika tkadlci, kteří si mu stěžovali na pracné a nejisté lkaní látek mu- 

 strovaných. Jacquard přemýšlel, jak by asi přátelflni svým pfáci tuto ulehčil, při čemž 

 mu bylo prospěšno, že co syn tkadlcfiv celé uspořádání stavů tkáčích velmi dobře znal. 

 Mnoho zkoušek ale dělati nemohl, jelikož neměl peněz; k tomu vypukla v té době 

 právě revoluce francouzská, a Jacquard musel k vojsku. Za několik roků vypsala 

 vláda francouzská cenu na stroj k pletení síti, kterou Jacquard obdržel; následkem 

 toho dostal i roku 1804 ouřad v konservatorium pro umění a řemesla. Nyní, jsa nej- 

 větší starosti prost, oddal se opět své staré myšlénce, a roku 1807 byl hotov se žá- 

 daným strojem ke tkaní látek mustrovaných. Za tento znamenitý vynález mu bylo 

 doživotně povoleno 3000 franků ročně, a mimo to za každý stroj 50 franků co praemie; 

 as ve čtyřech letech pracovalo jen ve Francouzích ke 20.000 takových strojů, a nyní 

 jsou po celém světě rozšířeny. — K látkám mustrovaným počítáme valíš (s rozličnými 

 pruhami v půdě keprované ; líc jeho je tam, kde je vidět v pruhách víc osnovy a v 

 půdě víc outku), drilich bavlněný {s mustry malými a jednoduchými na ubrusy, ruč- 

 níky a j.) a mnohé jiné látky podobné, které se obyčejně dílem ze lnu a dílem z 

 bavlny tkají. Výkresy barevné tkají se někdy do perkálu, mušelínu a týlu, kdežto se 

 bére pak na mustr druha osnova barevná neb barevný outek. — Zvláštní tkanina mu- 

 strovaná jest fik (Piqué) ; dělá se ze dvou osnov, ku kterým se bére obyčejně příze 

 vodní ; výkresy se vyskytují na části hořejší. Pik chlupatý (rauher Piqué) má v zpodní 

 osnově outek hrubý, který se jako u barchentu rozškrabuje. 



Tkaniny aksamitové (sammtartige Stoffe) mají na půdě hladké neb keprované 

 chlupy husté, stejně dlouhé; tato srst aksamitová (Flor, Pole) může povstali bud tím, 

 že nitě outkové z čásli nad půdu tkaniny vyvstával, aneb i tak, že se tká s dvojí 

 osnovou, z nichžto jedna slouží k dělání půdy, druhá ale na srst aksamitovou. K ba- 

 vlněném tkaninám aksamitovým počítáme manžestr (srst jeho je z nití outkových) a ak- 

 samit bavlněný (Baumwollsammt, srst jeho je z osnovy). Dle vlastnosti půdy roř«- 

 znává se manžestr hladký a keprovaný. 



Pi-íze bavlněná se potřebuje ještě na pletení punčoch a bavlněných krajků. 

 Tkaniny bavlněné, jsouce samy v sobě bílé, nepotřebují se tuze bíliti ; za to se 

 ale přečasto barvi a tisknou. Ze všech látek bavlněných se tiskne nejčastěji kat»n 

 a laliku. Tisknuti katuiiů pochází od jistého sedláka anglického. V polovici přede- 

 šlého století nebylo totiž ještě žádného stroje přadaciho, a proto se zanášeli vesničané 

 angličtí, zvláště chudší, předením bavlny. Totéž činil i Robert Peel, sedlák nedaleko 

 městečka Blackburnu : poněvadž se ale bavlna obyčejnými vochličkami k prádla dobře 

 připravili nedala, uspořádal si Peel zvláštní slroj, toliž válec háčky na celém povrchu 

 pokrytý, (•imž si připravování bavlny znamenitě ulehčil. Peel jest ledy vynálezcem 



