rúzreděnou (200 částek vody na 1 částku kyseliny sirkové), a nechají se pak asi šest 

 hodin na latích sušili ; když oschnou, opět se do kyseliny ponoří a zas na laté vyvěsí, 

 což se lak dlouho opakuje, až se vyskytnou na lodyhách černé skvrny; lo jesl zna- 

 mením, že se sliz již rozložila a kůra s vnitřním dřevem od lýka oddělila. Tenlo len 

 se konečně v louhu velmi slabém vymáchá a osuší. 



Len rosením neb močením zvláknatělý se pak bud na parném slunci anebo 

 v pazdernách k tomu připravených suší, aby se látky od lýka oddělené staly křehčími; 

 usušen pak tře se Irlicemi, aby se látky dřevnaté přelámaly a co pazdeří odstranily. 

 V dobách novějších se k tomuto oučelu rozličné stroje vynašly. — Před předením se 

 len ještě vochluje, a lo proto, aby se ještě pozůstalé menší pazdeří docela vylrousilo, 

 vlákna krátká od dlouhých se oddělila a dlouhá více roztřepila ; částka vláken kratších 

 při vochlování dolů padajících slově koudel. 



Len se přede bud rukou na přeslici a kolovrátku, buď na stroji přadacím. Pře- 

 deni lnu na stroji dělalo veliké obtíže, neb na stroji pro předení bavlny zřízeném se 

 len pro délku svých vláken přísti nedá; a předce se nemohou vlákna lněná k lomulo 

 oučelu přestřihat, neb právě v délce vláken záleží pevnost příze lněné. Z lé příčiny 

 se předla dlouhý čas jen koudel na stroji přadacím, a pěkný dlouhý len pořade jen 

 na přeslici a kolovrátku. Francouzský císař Napoleon, který se o věci podobné velmi 

 staral, slíbil celý milion (ranků lomu, kdo by v jisté době řádný stroj na předení 

 lnu sestavil. Obtížnou úlohu tuto vykonal po dlouhém namáhání Francouz Girard — 

 iile právě v tu dobu klesl Napoleon, a s ním i slíbený milion ! Girard, jsa nyní opu- 

 štěn, nevěděl kam se obrátit: konečně přijal vyzvání císaře Rakouského, a roku 1819 

 byla v Hirtenberku u Vidně založena dílna na předení lnu strojem ; roku 1825 odebral 

 se Girard'. do Varšavy, kde s několika kapitalisly velikou prádelnu na len založil. 

 Mezi tím se ale i Angličané dověděli ostrojí Girardovu, a hned ho také upotřebili; ne- 

 věděli ale, že Girard len při předení zvláštním zřízením navlhčuje, a proto předli 

 dlouho jen hrubou přízi lněnou; roku 1826 dověděli se i o lom zvláštním zřízení, 

 a nyní se předla po celém Anglicku hrubá i tenká příze lněná strojem Girardovým. 

 Stroj ten se v Anglicku znenáhlá zdokonalil, a poněvadž bylo předení toto pro zem 

 velmi výnosné, zapověděla vláda anglická vyvážení strojů na předení Inu. Tak se 

 stalo Anglicko pánem obchodu v látkách lněných, a prodalo jich roku 1838 jen do 

 Francouz za 20 milionů franků ; nyní teprv si protírali Francouzové zrak, — ale jaká 

 pomoc? Dokonalých strojů na předení lnu bylo jen v Anglicku, ale vyvážet se nesměly. 

 Tu se odebralo několik Francouzů do Angličan, zaopatřili si žádaný stroj a dali jej 

 v jednotlivé částky rozebrat, tak že nebylo na jednotlivých částkách viděl, k jakému 

 stroji by náležely; každá částka vyšla z Anglicka jiným přístavem, a ve Francouzích 

 se teprva vše složilo. Tak museli Francouzové s počátku neteční svůj vlastní vynález 

 Anglicku teprv ukrást. Proto ale zaopatřuje předce Anglicko posaváde půl země svou 

 lněnou přízí, a má pro předení lnu osmkrát tolik strojů přadacich, co všecky ostatní 

 země dohromady. 



Předení lnu na přeslici a kolovrátku bývalo někdy hlavním průmyslem národů 

 slovanských. Nyní se ale nemůže obyčejný prádelník se svou prací ohromnému stroji 

 vyrovnat, a proto klesají celé krajiny, které jindy předením lnu mnoho získávaly. 

 Sprostý lid nemá důvěry v přízi strojovou a libuje si předení ruční, poněvadž prý jest 

 pevnější; příze ruční jest ale jen proto pevnější, poněvadž k ní brávají lidé oby- 



