řejnč svůj vlastni — ledy dobrý len, kdežlo se musí do dílny přádclnické kupo víti len ze 

 všech stran, tedy dobrý s méně dobrým. Co se ale předeni samého dolýče, má příze stro- 

 jová před ruční tu znamenitou přednost, že je \pskrz stejné tluslá, což se při předeni 

 ručním nikdy sláti nemůže; ano na stroji př.id iCím lze i z koudele velmi péknon, 

 stejnou přízi zhotovili, a pravé to jest příčinou, že se předeni lnu n« stroji tak velice 

 zmáhá, neb len pěkný, vybraný dá se rukou skoro laciněji sepřist ne>.li sirojem. Nej- 

 více a nejlepší příze ruční se dělá v Čechách — v okolí Jilemnickéin a Vrchlabském, 

 pak v Rumburce, Warnsdorfč, Šlukenově, Fridlandě, Brounově, Nuchodě a Poličce. 

 Y Schůniindé, v Trutnově a Braumově jsou každý týden Irhy na přízi. Ostatně se 

 zhotovuje mnoho příze ruční i v Haliči, Uhřích, na Moravě, v Slezsku a hořejších Ra- 

 kousích. Příze strojová se dělá v mocnářství Rakouském jen v osmi dílnách, z nichž 

 jsou tři v Cechách, dvě v dolejších Rakousích, dvě ve Vlaších a jedna na Moravě. 



Příze ruční se nemotá všude na moták stejně dlouhý ; v Cechách, Sleziku a na 

 Moravě obnáší objem motáku pro přízi hrubou 4, a pro přízi tenkou 3 lokte české 

 míry*). Dvacet nití dělá pásmíóko (Gebinde), 20 pásmiček zlenník (Zaspel), 3 zienníky 

 přadeno (Slrehn), 4 přadena Uuku, a 60 štuk kopu. TlouSfka čili čislo příze ruční 

 určuje se v krajinách našich počtem štuk, které se palce ii a prstem okazovacím na- 

 jednou obejmouti dají; tak se rozeznává příze trojštuková (dreistuckgrilTig), člyr-, 

 pěti- až třicetištuková ; jinde mají ale zvláštní stroje k udání čísla u příze ruční. 



Příze strojová motá se t Anglicku i jinde na moták, jehož obje'n 2^,^ yardu 

 obnáší; u ni dělá teprv 120 nití (300 yardů) jedno pdsmičho, 10 pásmiček přadeno 

 a 20 přaden svazek. Tloušťka čili číslo příze strojové udává se dle počtu pásmiček 

 (po 120 nitích), která se na jednu libru anglickou vejdou. Číslo příze bavlněné udá- 

 valo se dle počtu přaden na libru anglickou, a proto ne.ná příze lněná a bavlněná 

 stejného čísla stejnou tloušfku ; přadeno bavlněné bylo 840 yardů dlouhé, pásmíčko 

 lněné ale jen 300 yardů, a proto se musí číslo příze lněné dividovat **'/mo ^'I' 2^',o, 

 aby se obdrželo číslo stejně tlusté příze bavlněné**) Z lenu pěkného přede se příze 

 od čísla 20 až do 160; z koudele ale jen od čísla 10 až do 60. Mnoho příZe lněné 

 spotřebuje se na nilě k šití a pletení- 



Tkaniny lněné mohou býti, jako bavlněné, hladké, keprované a muslrované. 

 K hladkým tkaninám lněným počítáme plátno domácí (z vlastni příze a vlastního lnu), 

 kreas (l^ederleinwand — plátno husté a těžké), plátno kopové (Schockleinen, lehčí 

 nežli kreas), plátno podšívkové (Fulterleinen, někde kana/as, silně škrobené, a bud ne- 

 bílené neb rozličně barevné), plátno batislooé (Balislleinwand, tenké a řídké), balisl 

 (plátno řídké z příze nejtenší), élár (Schleier, ješlě řidší nežli batist, lak že vyhlíží 

 jako mříž) a linon (dle řídkosti a lenkosli mezi šlárem a balistem). Ke tkaninám ke- 

 provaným počítáme rozličné druhy drolu (Drell, Dreillich), jako jsou cvilík pytlový 

 (Sackzwillich, hrubý, nebílený), ci-íZíí iínen/toi'^ (Malralzenzwillich, hustý a pevný, oby- 

 čejně s pruhami bílými a modrými neb červenými, po obou stranách stejně kepro- 



•) i lottte české jsou 3'/,, lokt« míry. Videaslcé. 



") Tedjr jest ku pr. 40 číslo přiio lněné asi tak tlusto, jako H. číslo příze barlnAni!, a TŮliee bud* 

 přízo Indná stejného čísla s barlnčnon vždycky témér třikrát tak tlusrá jako baTloéná ; ostatné se zdá 

 pHzc \w\\'\ jiiM MIMI hladkost vždycky tenií býti iifili stejné tluslá barlnžni, 



Živt. 1857. 3 



