ského) a slovácké. Mnoho konopí se vyváží i z Egypta a ze severní Ameriky. 



Příze konopná jest hrubá a velmi pevná : potřebuje se na dělání dratví, pleicní pro- 

 vazů, lan a popruhii, jakož i na nOkleré tkaniny. Ku tkaninám konopným palři plach- 

 lovina (Segeltuch, z příze tlusté, někdy i dvojité), plátno lodnické (Malrosenlinnen, 

 z příze tenši. na hrubý oděv) a plátno ohalovaci řili chřeU (Packleinwand, z přizp 

 více neb méně hrubé). Z příze konopné tkáv«jí se plátěné trouby ku stříkaCkám 

 (Sprilzenschláuche) ; neb konopí ve vodě lak nabobři, že jsouc jednou promočeno ani 

 kapku vody nepropouští. — Konopí východoindické (Manillahanl) pochází z lýka roz- 

 ličných rostlin, jest velmi laciné a zdélává se skoro výhradně jen ve Skotsku ; oby- 

 íejně se míchá s koudelí a dává přízi těžkou, z které se pak plátno obalovací tká ; 

 plátno toto ale proměnou vlhka a sucha brzy pukří. 



4. Len novoselandsbj (len australský, hedbáví lněné) pochází z listů leiiovnúcu 

 obecného (Phormjum tenax, FlachsUlie), rostliny to lilioviié s květy žlutými, která roste 

 původně na vlhkých místech Nového Selandu a ostrova Noriolku. Listy tuhé nelze na 

 přič přetrhnouti. Sází se u velikém množství na Novém Hollandu, a lýko z listů se 

 do Evropy (zvlášf do Anglicka) zaváží. O seli jeho se pokusili i v Evropě a shledalo 

 se, že by se i v jižní Francii a Dalmácii dařil. Vlákna Inu novoselandského jsou dlouhá 

 a pevná, barvy zažloutlé; příze z nich hodí se zvláště na silné šňůry a provazy, 

 někdy se ale i s jinou přízí smíšena na některé tkaniny potřebuje. Tkaniny z příze 

 této jsou velmi pevné a máji silný lesk, proto slově vlákno toto také hedbávím lněným. 

 Veškeré výrobky ze Inu novoselandského jsou v auchu velmi trvanlivé, v mokru ale 

 dlouho nevydrží. 



5. Pila (Pilehanf, Aioehanf) jest lýko z listů agáve obecné (Agáve amerícant), 

 která se i u nás ve sklennikách chová a obyčejně sioletd aloe slove, poněvadž teprv 

 u velikém stáři kvét vyráží (za 50 až 100 let). Ve své vlasti, jižni Americe, květe 

 ale již po osmi letech ; po jednom kvetení jíž hyne. vyhnavši z kořene mnoho odnoží. 

 Od roku 18.51 sází se v Evropě jižní, kdež poznenáhlu zdivočila a nyní k děláni plotů 

 neproniknuttílných slouží. — Z listů se dobývá (podobným spůsobem jako u Inu a ko- 

 nopě) vlákno pevné, bělavé, lesku hedbávného; příze dává silné provazy a brává 

 se někdy za outek při dělání damašku hedbávného. Ostatně se ale vlákno toto jen 

 zřídka potřebuje. 



6. Vlákno kopřivové (Nesselfasern) dělá se z lodyhy kopl-ivy žáhavky (Urtica 

 dioica) a kopřivy obecné (Urtica urens); jindy se potřebovalo na tkaniny tenké, ko- 

 přivkou (Nesseltuch) nazvané ; za našich dob se ale velmi zřídka užívá, a co nyní 

 kopřivkou slove, jest jen tenká tkanins lněná. Na ostrově Hongkong sází prý se 

 rostlina kopřivová (Boehmeria nivea), z které se dobré předivo dobývá. 



7. Tráva čínská (chinesisches Gras. anglicky: cloth-grass) dčhi se z lýka lo- 

 hovy kulaté (Corchorus capsuUris) ze řádu rostlin lípovitých. Vlákna Irávy čínské 

 se dají rukou dobře přísli. n» slroji přadacím se ale předení jejich ještě nepovedlo. 



V Anglicku se dělají z příze této tkaniny přetenké. slabému batislu p. zdobné. — I lýko 

 podsluncčníka lípolislého (Sida tiliaeColia. ze řádu slezuxitých) slove travou čínskou. 



V celku se tráva čínská z obcíiodu evropského vytrácí. 



Mimo vlákna nadřeCena užívá se jc.ště mnoha jiných k rozliřnjm oučcIQm. Tak 

 se poliebuje \ Ku.-Ku lýko lipové (Lindenbast) na rozličná pletiva, na střevíce a klo- 



3* 



