38 



a že má průřez jeho vřlSí otvor nežli u vlákna lněného. — V kyselině sirkové a du- 

 sičné se konopí právě tak má jako len; v louhu se též nemění, ale předce v něm více 

 zežloutne nežli vlákno lněné. 



Vlákno lnu novoselandského (viz ohr. 5.) jest dlouhé a válcovité, má stěny tlusté 



a uvnitř rVhu ouzkou ; na koncích se znenáhla do lupe špiíky zužuje. Podobá se tedy 



(Obr. 5.) velmi vláknu lněnému, rozeznává se od něho ale dostatečně lim , že jest 



j> mnohem méné ohebné a že má větší lesk. — V kyselině sirkové se len 



novoselandský volněji rozpouští nežli vl.ikno lněné ; v silném vařícím 



louhu barví se temnožlutě. 



Vlákno trávy čímké (z lohovy kulaté) jest velmi dlouhé, ploské, ni- 

 kdy ale kolem sebe stoěené; má rýhu doSti širokou a jest málo ohebné. 

 Ode lnu obyčejného a novoselandského, jakož i od konopi rozeznává se 

 svou ploskostí, od bavlny ale tím, že není nikdy kolem sebe stočeno, 

 při lom jest i mnohem méně ohebné nežli bavlna. V kyselině sir- 

 kové se tráva čínská jen zvolna rozpouští , v louhu vařícím se barví 

 svéllohnřdě. 



K rozeznání vláken nejobyčejnějších (totiž lnu, bavlny, konopi 

 a Inu novoselandského) radí Vincent prostředek následující. Vlákna 

 ponoří se do sehnaného roztoku chlorového, a vloží se pak as na mi- 

 nutu do čpavku na misce porcelánové. Tím se len novoselandský stane 

 s počátku červeným, brzy ale zhnědne ; len a konopí barví se v lom žluté 

 neb pomerančově, bavlna ale svou bílou barvu jen velmi nepatrně pro- 

 mění. Příčina této proměny jsou nepalme částečky drevnaté s vláknem 

 spojené; čím více takových částeček dřevnalých vlákno na sobě má, 

 tím méné jest ohebné, lim temněji se barví, tím volněji se v sir- 

 kové kyselině rozpouští. Z toho jest palmo, že má len novoselandský 

 nejvíce, bavlna ale nejméně částeček dřevnatých. 



Má-li se vyšelřili, z jakého vlákna tkanina nějaká se skládá, nebude bezpečněj- 

 šího prostředku nad drobnohled ; drobnohledem pozná se totiž tvar vláken, a tvar tenlo 

 jest ve všech případnosleuh neporušitelný ; při opatrném pozorování není ledy omyl 

 možný. Od tkaniny k vyšetřování určené ustřihne se kousek as '/. palce dlouhý a 

 také tak široký ; na jednom kraji se roztřepí jehlou několik konců osnovy, a na jiném 

 kraji několik nití z outku: na kraj roztřepený pustí se kapka vody, pak se dá na desku 

 skleněnou a strčí se pod drobnohled, kde se již při iřidcaterém zvětšení tvar vláken 

 dosti zřetelně objeví. Kapka vody se dává na vlákna proto, poněvadž se tvar jejich 

 ve vodě mnohem určitěji jeví ; lak se stává k. p. u lnu, že se někdy vlákno silným 

 vyschnutím drobet stočí — pod vodou se ale zase narovná, a původní tvar jeho lze 

 pak velmi určitě rozeznati. Vlákno bavlněné ostává ale i pod vodou stočené, a proto 

 patří loto stočení ke zvláštním vlastnostem jeho. — U vyšetřování outku postačí oby- 

 čejně, když se jen jedna nit roztřepí a navlhčena pod drobnohledem pozoruje, poněvadž 

 bývají všecky nitě oulkové u tkaniny skoro vždycky ze stejných vláken, an by míchání 

 nití v outku mnoho píáce slálo. Ne lak u osnovy ; v té se mohou nitě z rozličných 

 vláken střídati, a proto se musí při každém takovém vyšetřováni 5 až 6 niti osnovových 

 roztřepit a pozorovat. 



Banice z lýka 

 Inn novoseland- 

 ského. 



