4i 



• zvířecích ; neb v zahrálétn roilokn jeho vlákno rostlinné zčerná, zvířecí ale se ne- 

 proménf. 



Z vláken zvířecích se vlna a hedbáví s vlákny rostlinnými nejCastCji stkávají; 

 proto dlužno jest, o vlastnostech těchto dvou vláken zvířecích něco podotknouti. 



i. Vlna ovčí jest, jako všecky chlupy zvířecí, výtvor trubkovitý, ze mnoha 

 rozličných bunic se skládající, který z malinkého v kůži ukrytého sáčku vychází. Chlup 

 zvířecí neroste na špičce, nýbrž u kořene, čímž se částka hořejší pořád dále od kůže 

 odstrkuje a chlup taklo prodlužuje. Proto bývá viděti chlupy neb i vlasy na špičce 

 barvené, u kořene však nikoliv, poněvadž se dolejší částka teprv po barvení utvo- 

 řila. — Vha ovH se jeví pod drobnohledem co trubka válcovitá, pokrytá šupinami, 

 které na ní tak jako tašky na střeše urovnány jsou (viz obr. 7), — V kyselině sirkové 



(Obr. 7.) 



Vlákna vlnéná a bavlněná. Vlákna vlněná W^jsou válcovitá a šupinatá, ba- 

 vlněná B ale ploská a bez čnpín. 



oddělují se tyto šupiny od válcovité trubky vnitřní, a pak je drobnohledem viděti, kterak 

 jest trubka lato složena z více bunic vláknitých, po délce vedle sebe ležících, mezi 

 nimiž se uproslřed nachází zvláštní dřeň z bunic malounkých. — Dle rozličných druhů 

 ovčích bývá vlna ovšem nestejná ; šupinatý tvar její se však nikdy nemění, ano i lu- 

 čebné poměry bývají vždycky u všech druhů stejné. Každý druh vlny se ve vařícím 

 louhu rychle a ouplně rozpouští; v kyselině sirkové se z každého vlákna vlněného šu- 

 piny smeknou, vlákno samo se ale nepromění ; v kyselině sirkové s cukrem smíšené 

 barví se každá vlna růžově. 



Šupinaté vlákno vlněné jest příčinou, že se může dělati z vlny nejen příze, 

 nýbrž i plst (Filz), jelikož se vlákna vlněná ustavičným tlakem za vlhka a tepla spletou 

 v látku pevné sloučenou. 



Vlna jest bud jednoslHžná (einschiirig:) neb dcojetřiind (sweischurig) ; první po- 

 chodí od ovcí jednou za rok (v letě) střihaných, druhá od ovci dvakrát za rok (z jara 

 a v podzim) holených. Jednostřižná jest delší a lepší. Vlna z ovcí zabitých (Rauf- 

 vfolle, Gárberwolle) nebývá tak dobrá, a vlna z ovcí scíplých (Sterblingswolle) jeat 

 špatná a nepřijímá tak snadno barvu. U nás a ve mnoha zemích se pere vlna přede 

 stříží na ovci , ve Francouzích a Španělich pere se ale toprv rouno odstřižené. 

 Vlna na téže ovci má rozdílnou tenkost, délku a měkkost; jiná jest vlna ze břicha^ 

 jiná ze hřbetu, hlavy a noh ; proto se musí probírat, měkčí oddělí se od hrubší, AélH 

 od kratší. Skoro ku každému spůsobu tkaniny vlněné náleží obzvláštní druh vlny, 

 ■ dle toho se rozeznává přede vším vlna snknovd (Streichwolle) a vlna cajková (Kannti- 

 wollc). Vlnq suknová může býti kratší a více kudrnatá: ona se rovná před předením 



