4B 



na stroji škrabacím (Streich- oder Krfltzmaschine, odtud Streichwolle), a příze z ní 

 slouží na dřliiní látek soukenných, t. j. lakových, které obdrží valchováním na po^Tchu 

 pHkrov plífový, lak že není nid' v Ikaninč takové vidčt, leda když se povrch plsfový 

 ošoiípá : sem počlláinc sukno, kaziniir, llanel a j. — Vlna cajková musí býti dlouhá 

 a pevná, málo kudrnatá aneb docela hladká ; ona se rovná před předením na stroji 

 řesacím (Wollkiiiniii, odlud Kainriiwolle), a příze z ní bcře se na děláni cajkú, t. j. 

 hladkjch Ikiinin vinť-nych hcz povrchu pisfovťho ; k takovým tkaninám cajkovým patří 

 k. p. merino, libet « j - 



Z vlny suknové se di-la příze suhioixi (Streichgarn): vlna lato se nejprv (v my- 

 dlinách neb inoťi shnilém) dtdíře vypere a pak ve vodě tekoucí vymáchá; na to se — 

 má-li býti sukno barvené — již před předením barvivem stálým barví ; pak se čechrá, 

 čistí, drobei olejem napus'í, na stroji ikrabarím urovná a přede ; předením povstává 

 rozdíl mezi přízi usnovovou a outkovou; příze osnovová (Ketlengarn) je silněji, a sice 

 na právo lo6ená. příze outková (Schussgarn) ale slabéji a na levo. — Moták dflen ra- 

 kouských má u příze soukenné dva Vídenské lokte v objemu ; 44 niti dělá pásmUko 

 (Klapp, Gtíbindi), a 20 neb 22 pásmiCek píadeno (Strehn), tak že má přadeno 1760 

 neb 1936 Vídenských lokel. — Dílny pruské dávají též 44 nití na pásmíCko, a 20 pás- 

 mířck na /tm (StUck), který 1840 Vídenských lokel dlouhý jest (poněvadž jest tam 

 objem motáku o něco delši než 2 Vídenské lokte). Přadeno francouzské má 22 pás- 

 miček po 44 nitích, a jest v celku 1916 Vídenských loket dlouhé, tak že se delšímu 

 přadenu rakouskému (po 22 pásmíi^kách) skoro vyrovná. — Tloušfka příze suknové 

 urfuje se obyčejné dle počtu přaden, který se na libru (a sice v Rakousích na libru 

 Vídenskou, v Trusich ale na libru Kolínskou) vejdou ; takto se mluví o přízi dvon-, 

 troj- až dvanáctipřadenové. kterážto poslední jest ledy druh nejtenší. Ovšem má udání 

 toto Jen smysl při určité délce přadena a při určité libře. — Z příze soukenné se lká 

 nejCastéji sukno (Tuch), tkanina hladká, která se po vyčistění dává do valchy, čímž na 

 ní povstává povrch plsfový ; sukno zvalchovaiié se kartáčuje, poslřihuje. na rámech na- 

 tahuje, presuje a dekatuje ; ouřel těchto práci rozličných jest, dát suknu větší ouhled- 

 nosl a siejnější le-k. Nebylo-li sukno tkáno již z vlny barvené, barví se obyčejně 

 před valchováním, někdy ale leprv po poslřiliování. K lutkám suktiovým se počítá je.ště 

 kazimír (z příze tenké, keprovaný a málo rozčesaný), eoaíiny (z vlny hrubé, málo val- 

 chovaný a málo posiříhaný), difl (DůlTel, coaling keprovaný, více valchovaný a stři- 

 haný), flunel (má osnovu z příze cujkové neb někdy i z bavlny, oulek ale vždycky 

 z příze soukenné ; jest huslý, málo valchovaný a nestříhaný). molton (hladký neb ke- 

 provaný, z vlny lehké s nitěmi patrnými), huni (Kotze, z vlny a příze hrubé, buď 

 hladká neb keprovaná, slabě valchovaná, silné rozčesaná a neslříhaná, se srstí hustou 

 a dlouhou), dúíMn (tenký, prouhovatě keprovaný, někdy s osnovou bavlněnou, na 

 jedné straně do hladká poslříhaný), aatín cloth (tenký, pevně lkaný kepr s osnovou ba- 

 vlněnou a outkem z příze soukenné, nevalchovaný a nerozčesaný; líc je tam. kde je 

 viděl víc nití vlněných, tam bývá i do hladká ostřihán). 



Vlna cajková se před předením podobně £i.slí a pere jako suknová ; pak se na 

 stroji česacím urovná, a po mnohonásobném roztažení strojem přadacím v přízi eajkooou 

 (Kammgani) proměňuje. Příze cajková musí mít nitě hladké bez špiček vyvstávajících, 

 £imž se již na první pohled od příze suknové liší. V prádelnách našich a německých 

 motá se příze cajková právě na takový moták jnko bavlněná (tedy jest kaidi nit 1", 



