a 



yardu dlouhá) ; v Anglicku se bére na přízi cajkovou ale jen moták 1 yard v objemu 

 mající. Tlouiřka příze znamená se u nás, v Němcích a Angličanech počtem přaden, 

 klcrá se na jednu libru anglickou vejdou; poněvadž jest ale zdejší přadeno (jako 

 bavlněné) 840 yardů dlouhé, anglické ale jen 560 yardů, ledy se vejde více přaden an- 

 glických na libru nežli našicli, a proto nejsou čísla naše a anglická u příze caj- 

 kové stejná; číslo naše se musí 1% zmnožit, má-li se obdrželi stejně tlustá příze 

 anglická; lak jest na př. naše číslo 12. právě lak lluslé jako anglické 18. — Ve 

 Francouzích se určuje číslo příze této počlem přaden (po 858 yardech) jeden kilo- 

 gramm vážících. 



Příze cajková se bére na rozličné Ikaniuy, jakož i na pletení mnohých látek 

 vlněných. 



K cajkům hladkým počítáme kamelot (má nitě outkové jednoduché, osnovové ze 

 dvou sesoukané), perkan (nitě osnovy ze dvou, nitě outkové ale ze 3 až 6 sesou- 

 kané), bombasin (v outku i osnově z nití nesoukaných), cajk mlynářský (Beuleltuch, řídce 

 lkaný, z příze silně točené, na síta a pytlíky mlynářské), krepon (velmi řídký, kudrnatý, 

 na flóry smulkové), muéelin vlnéný (řídký z příze lenké, málo točené, proto měkký 

 a jemný ; někdy mívá osnovu bavlněnou), chaly (mušelínu podobný, ale s osnovou hed- 

 bávnou). — K cajkům keprovaným patří merino (kepr postříhaný s povrchem lesklým), 

 tibet (merino měkké bez lesku), merino polovični (Halbmerino, s osnovou bavlněnou), 

 lasling čili prunel (kepr hladký, obyčejně černě barvený, má v outku nitě jednoduché, 

 v osnově ale ze 2 neb 3 sesoukané), šerka (Serge, kepr rozmanitého spůsobu ; často 

 mívá osnovu z příze cajkové a oulek z příze suknové, v kterémžto případu se i val- 

 chuje a poslřihuje a takto přechod činí k látkám suknovým), raé (podobá se šerce, tká 

 se ale z vlny hrubší). — Muslrované čajky jsou velmi rozmanité; k nim náležejí rozličné 

 látky na zpodky, na šaty a pláště ženské, vlněné damašky, na pohovky a sedadla, pak i rozličné 

 veliké šátky a šály, které se nejen z vlny ovčí, nýbrž i z vlny koz tibelánských (Kaschmir- 

 shawls) lkávají; někdy mají osnovu hedbávnou a outek z příze cajkové. — K aksami- 

 tovým cajkům náleží aksamit vlnéný (Wollsammt) a plié (PlUsch, se srsti delší") ; ostatně 

 sem patři též rozličné koberce na stoly, na podlahy a na schody, jakož i čalouny vlněné 

 (WoUlapelen) na stěny; čalouny nejkrásnější jsou nizozemské (niederlándische Tapeten, 

 Gobelins), které se krásnými výkresy a rozmanitostí barev vyrovnají skoro malbám. — 

 Od koberců aksamitových lze rozeznávati koberce hrubém ku př. tak zvané koberce 

 tirolské, které mají outek z chlupů kravských neb i z příze suknové, osnovu ale z hrubé 

 příze lněné a žádnou srst aksamitovou; koberce nejhrubší (na nohy, Fussdeckzeug) jsou 

 bud hladké neb keprované, z příze soukané, z chlupů kravských upředené. 



V Čechách se získá ročně 100,000 centů vlny, v Slezsku a na Moravě 50,000 

 centů, v Haliči 60.000 centů, a v celém Rakouském mocnářství dohromady 800,000 

 centů ; dle jakosti jest vlna slezská a moravská nejlepší, pak přijde česká, pak haličská, 

 uherská a rakouská ; vlna krajin jižních je již špatnější. 



Příze suknové se v Rakousku velmi mnnho přede, mnohem méně ale příze caj- 

 kové, která se proto ze Sas a Anglicka přiváží. Ostatně jest v Čechách ze všech 

 zemí rakouských nejvíce prádelen cajkových; prádelen soukenných je v Čechách přes 80. 



Soukenictví (Tuchfabrikation) se provozuje nejvíce v Čechách (v Liberci), na Mo- 

 ravě (v Brně a Jihlavě) a v Slezsku (v Bělici). V okolí Libereckém se zhotoví ročně 

 90,000 kusů sukna (po 30 českých neb 23 Vídenských loktech), a mimo to jest sou- 



