49 



a sdělen professorovi Gerslnerovi, jemuž uloženo, aby poradiv se předbížnú s ryliřem 

 Landrianim byl c. k. dvorské kanceláři na ruku, jaký začiilek by se při té příležitosti 

 stáli měl se zavedením takového ústavu v I'razc, a jakých nevyhnutelných nákladů by 

 při lom potřebí bylo. 



Obá jednosvorně shodli se v lom, že při založení lechnickt-ho studia v Praze 

 potřebí přede vším zřelel míti ke druhům českého průmyslu, a v tom smyslu tedy 

 vypracován byl návrh Gerstnerův, jejž podal c. k. dvorské kanceláři, s náležitým ohle- 

 dem na všemožné spoření. Tento návrh sdělen českým stavům s vyzváním, aby za- 

 mýšlenému ústavu vykázali jistý příspěvek roční. Stavové čeští, nadšeni duchem vla- 

 steneckým, štědře nadali budoucí školu technickou, jejíž do života uvedení povoleno 

 jest r. 1803 císařským dekretem. Ředitelem nového ústavu jmenován Gersíner, orga- 

 nisace však jeho protáhla se nepříznivými okolnostmi oněch let, lak že leprv roku 

 1806 mohl býti otevřen, a sice v týchž místnostech někdejšího Svatováclavského se- 

 mináře, kde se posledně nacházela inžinýrská škola a kde polylcchnický ústav, od těch 

 dob valně rozšířený, dosaváde se nalézá. 



Další se vyvinování toho ústavu, který minulého roku 1856 slavil své SOleté 

 jubilaeum, až k nynější jeho rozsáhlosti a důležitosti, nenáleží sem, ačkoliv Gerslncr 

 podstatně k jeho zvelebení se přičinil ; zevrubnější o tom zprávy dočísti se lze ve 

 svrchu uvedeném príležitoslném spise *). 



Byl-li dosavadní život Gerstnerův již velmi činný, zmnožily se jeho práce po 

 nastoupení ředitelství technického ústavu, na němž mimo to zastával professuru me- 

 chaniky, tak velice, že se čemu diviti bylo, kterak v pokročilém již věku zastali může 

 všecky povinnosti rozličných svých úřadů. Na universitě totiž nepřestal působiti co 

 professor vyšší malhematiky, k čemuž ještě roku 1804 svěřen mu byl fysicko-ma- 

 thematický studijní direktorát. K lomu ke všemu býval přečaslo v příčinácli veřej- 

 ných podniků technických o radu tázán, jakož jmenovité roku 1807 uloženo mu, vyšetřiti 

 spolu s baronem Pa4as«ym možnost jakož i nejpříhodnější vedení průplavu, jenž by spo- 

 joval Vltavu s Dunajem. Od projektu toho sešlo sice, za to ale k návrhu Gerstnerovu 

 uskutečněno jest později spojení toto vystavěním Budějovicko-Linecké železnice. 



Veliké zásluhy Gerslnerovy nezůstaly bez odměny: roku 1808 udělil mu císař 

 František nové založený rád Leopoldský, roku pak 1810 povýšil jej následkem toho do 

 dědičného sta\Ti rytířského. Roku 1811 svěřen mu k jeho četným úřadům ještě nový 

 nebof byl jmenován ředitelem vodních staveb v Cechách **). 



Všecky tylo úřady zastával Gerstner s neúnavnou čilostí, až churavosl, která 

 ho r. 1821 následkem zastuzcní stihla, přinutila jej žádati o propuštění z jeho úřadů 

 universitních. Žádost ta povolena jest mu od císaře Františka, který v ohledu na jeho 

 veliké zásluhy netoliko ponechal mu dosavadní plat jeho co universitního professora, 

 nýbrž i titul c. k. guberniálního rady bez la.v mu udělil. 



* Viz také AI. Sembery ! Bývolj Slcola iníinýřská a ústav technicky v Finzc. Čas. JIus. 1831, st. 175. 



*■) O velké zkušenosti Gcrstncrově v obora vodnícli staveb nejskvěleji svědčí následující faktum. V Ham- 

 bnrce vypsána byla cena za ncjlepšť pojedniní o stavbě pod vodou hrázi k odrážení mořských vln od 

 břehů. O tn cena pokulil so také Gerstner, tehdái jeltě mladý muž, a skuteěně byla mn přiřknuta 

 8 výslovním podivením, kterak mu bylo možná tuk důkladně o ti věd pojednati, kdcito jak živ 

 moře ani neviděL 

 Živo. 1857. 4 



