5Q 



V ostatních úřadech svých zůstal Gerslner činným až do roku 1828, úřaslňuje 

 se mimo to i v rozličných otázkách praktického života, jakož jmenovitě stavba Budě- 

 jovicko-Línecké železnice, ačkoli vyváděna od syna jeho Františka Antonína rytíře 

 Gerstnera spolu s jinými professory, konala se pod jeho vrchním dohledem. Zmíně- 

 ného však roku přinutila jej zmáhající se slabost oční, žádati jednak b sproštění jej 

 prací, jež přinášel s sebou úřad vrchního ředitele vodních staveb v Cechách, jednak 

 o povoleni mu adjunkta mechaniky, aby mohl dát pořádati ústní své přednášky pró 

 tisk. Obojí žádost byla mu povolena; když pak churavost jeho v té míře se zmáhala, 

 že r. 1830, 1831 a na zafáiku r. 1832 musel co professor na polytechnickém ústavu dát 

 se zastávati od zmíněného svého syna, následovalo konečně v dubnu 1832 jubilování jeho 

 s čestným uznáním jeho znamenitých zásluh a s ponecháním mu celého jeho dosavadního platu. 

 K posledním větším pracím Gerstnerovým náleží navrženi učebního plánu pro 

 reální školy v Rakovníce a Liberci, jež zhotovil r. 1831 na rozkaz vlády. 



Gerstner neužil dlouho svého zaslouženého odpočinutí. Chtěje poslední dni svéHo 

 života tráviti v pokojném ústupu, v kterém by dokončili mohl některé započaté literární 

 práce, odebral se na statek zetě svého p. Pabstmanna, Mladějov u Jičína, kde však již 

 25. června 1832 zemřel v 77. roce svého stáří, rychle ochabnuv na silách. 



Spisové Gerslnerovi jsou četni a vypočítávání jich daleko by nás svedlo. Zmí- 

 níme se toliko o největším jeho díle, jež r. 1831 vyšlo v Praze ve dvou dílech pod 

 názvem: Handbuch der Mechanik von F. J. Rilter von Gerstner verfassl, mit Beitrágen von 

 neuen englischenConsIruclionen vermehrt und herausgegeben vonF. A. Ritter von Gerstner. 

 Gerstner byl netoliko muž učený a plný ducha praktického, nýbrž i člověk' 

 šlechelný a dobromyslný. Zásluhy, jaké si získal o vlast, žíti budou v památce vděč-' 

 něho potomstva. 



Obšírnější popis života a působení jeho podal r. 1837 Dr. Bernard Bolzanoi 



v jednáních k. české společnosti nauk. ■ 



Rozsáhlé vědomosti Gerstnerovy přešly s větší části na opětně zmíněného syna' 



jeho Františka Antonína rytíře Gerstnera, o jehož neméně činném, na čas však obme— 



zenějším živobytí budiž nám dovoleno, v dodatku k životopisu otce jeho krátce podotknouti.'. ' 



První působeni mladého Gerstnera po dokončených studiích věnováno bylo Ví^' 

 denskému polytechnickému ústavu, založenému později nežli Pražský, kdežto po více 

 let zastával co supplent učitelskou stolici theorelické a praktické geometrie, stereome-1 

 Irie a trigonometrie. Odtud vrátiv se do otčiny své stal se hlavním ředitelem stavby' 

 Budějovicko-Linecké železnice, ku kterémuž konci podnikl cestu do Němec, Belgie^' 

 Angličan a Francouz. Po ukončení stavby té zastával churavého otce svého v přednáškách 

 na technice, a redigoval spolu jeho obšírné dílo o mechanice, připravované již delší čas.' 

 Po smrti otcově povolán jsa do Rus podnikl lam stavbu železnice z Petrohradu;' 

 do Carského Sela, po jejímž ukončení zase vrátil se do Rakous. Nyní počal se za-' 

 nášeti myšlénkou o založení velikolepé dílny na lodní lána, za kterouž příčinoii opět - 

 navštívil Anglicko, odkudž až do Ameriky se připravil, kde však časná smrt další jeho-- 

 činnost překazila. 



František Antonín rytíř Gerstner byl muž ve všech oborech průmyslu dokonale 

 vzdělaný, a jeho zevrubné a jasné přednášky přispěly podstatné k důkladnému vycvi- 

 čení mnohého vychovance polylechnického ústavu Vídenského i Pražského, který nyní 

 nabytých od něho vědomostí upotřebuje k užitečnému působeni v oboru tozsáhlém. 



