64 



žalud, bukvice a kašlán čili maron vězí, jak známo, ve zvláštních pokrývkách, 

 z nichžlo vypadnouti nebo vyloupnuty býti musejí, nežli lidem a zvířatům za potravu 

 sloužili mohou. Žalud ponořen jest do poloii do vyhloubené mistiíky, kteráž uvnitř 

 hladká ztuha k žaludu přiléhá, zevnilř ale mnohými, jako došky na střeše na sobě 

 ležícími dnibnými lupenci pokryla jest. Bukvice spočívají po dvou cele ukryt^ 

 v člyrdílné pokrývce , úzce íárkovilými lislenci hustě posázené. Pokrývka , v nížto 

 jedlé kaštany obyčejně po 3 vězí , jest také čtyřdílná , listeny její na zevnějšku 

 jsou ale dlouhé, tuhé, ostnům podobné, pichlavé, na plodu zužloutlé. Tyto pokrývky 

 nebo češulky (cupula) upomínají velmi na obaly na lísce, habrovci a habru, avšak obaly 

 Iťchlo plodův mají jiný Ivarozpytný význam, jsou v •skutku pravé listy; češulky pravé, 



o nichž nýni jednáme, nemohou býti listy, 



(Obr. 10.) 



poněvadž na ňieh samých listeny vznikají. 

 Vyvinování, nejprve od Sohachta vyskou- 

 iiiané, učí, že jsou skutečné větve, památ- 

 ným spůsobem v kruhu a co duté čiše 

 vytvořené. Vyvinování dubového květu po- 

 pisuje takto: „Když dlouhé, nitilé klasy 

 prašníkové na mladé, své listy rozvíjející 

 vélevce visí, musí být květenství pesti- 

 kové ještě co malá sotva patrná větvička 

 v paždí vyšších listův hledáno. Paždní 

 pupeny této větvičky vyvinují se v květ; 

 objevujif se zrovna nad sebou dva kruhy 

 lupenův ip a bt), pod nimi pak kruhovitě 

 vyvýšený, terč (cp), jenžto bezpochyby nej- 

 prve povstal, avšak zprvu sotva jest pO- 

 Z( rovalelný. 



,, Lupeny dolejšího kruhu jsou lupemy 

 ukvětní, často v stejném počtu jako lu-- 

 pcny hořejšího kruhu, totiž blizny, jichžloi 

 namnoze tri, také dvě neb čtyři bývají. 1 

 Kruhovitý ten terč se vyzdvihuje, jeho- 

 kraj na zevnějšek tvoří listy, zprvu v kru. 

 hách střídajících se, později ale počtem 

 se zmenšující; s ním, an nyní jako číška 

 květ obkličnje , vyzdvihuje se zároveň 

 zpodek květu, povznášeje s sebou blizny 

 a okvětí, vytvořuje se dutina semenní a 



Pcstřliovd květy drnáku (Quevcos sessiliflora) 

 v průřezech. — Á mladí poupě, hl blizny, p okvětní 

 listv, cp češulka, I listen, /' palist listenu. — B starší 

 poupě, X mladý lí.«tck z češnlky. — C ještě starší 

 poupě, I, x', x", x'" listy z řešulky ze řtyr utvo- 

 řených kruhů ; bl blizny, p vyzdvižené' okvětní lu- 

 peny ; d dutina v semeníku se středním sloupcem. 



semenice, dle počtu s bliznami se srovnávající. Kvělenslví kf emeláku (Quercus pedunculata) 

 jest nyní ohudokvělý klas, jehož květy následkem prodloužení článkův osních od sebe 

 jsou oddáleny; klas dubu (Quercus sessiliflora) jest krátký a květy na konci jeho zhlou- 

 čeny, jelikož články osní málo se prodloužily." 



Dle tohoto vidíme, že se zde lato češulka jako konec větve, lak zvaný kužel 

 zrostný (Vegetalionskegel) chová, ona povstává jako každá větev z úžlabí listu, a pod 

 krajem svjm, dukud roste, neustále listy (listeny) tvoří, lak sice, že listy nejhořejší 



