65 



B 



spolu jsou nejmladší. Rozdíl od jiné větve jesl ledy ten, že jest Cešulka dutá, jiná 

 vétev ale celistvá. 



Kdežto u dubu Cešulka vzniká v paždí listův peslíkového kvélenslví, jest ce- 

 šulka buku sama kvělenstvím, nebof vyniká jen jedna na slupce z paždí listu mladé 

 větve, a obsahuje dva koneíné květy. Ostatně jest vývin její jako u dubu. 



Květy dubu a buku jsou přísně různopohlavné, avšak u kaštanu vytvořuje 

 se v květu pestíkovém mezi kruhem okvětních a blizenních lupenův kruh ty- 

 činek , a třebas nevyvinuji zúrodivý 

 (Obr. 11.) prášek, a ledy k zúrodnění nejsou 



platný, je zde již naznačen přechod 

 ku květům obojakým. 



Semeníky dubu, kaštanu a buku srovná- 

 vají se naskrze. Počet nástěnných seme- 

 nic shoduje se s poClem blizen, u kaštanu 

 ledy jest jich od tří až do sedmi, u buku 

 a u dubu vždy tri. fZe dna íeraeníku 

 vystupuje střední sloupec , jenžto až 

 k' semenům dosahuje , se semenicemi 

 nástěnnými zpodní díl semeníku ve 3 

 pouzdra děle. Kaiidá semenice nese 

 dva pupeny semcnní, tylo jsou ohnuté 

 (analropa, totiž ústi jejich leží vedle 

 zpodku semena, zde pak vzhůru hledO, 

 a dvojím obalem semenním opatřeny. 

 Prášení f}ěi«í,se brzy po rozkělu jehněd prašníkovýc^ £as jeljo tedy od tohoto 

 závisí a jest u různých pokolení anobri i druhův rozličný. Květy prašníkové dubu 

 na př. Quercus pedunculata práší se u nás o 10-14 dní dříve nežli květy dubu 

 ''•^Mréi^s' sessiliflora, líska práší jii v únoru a březnu, kaštan leprva na konci června 

 a začátkem července. Jaký rozdíl ale jesl mezi poprášením a zúrodněním, nikde není 

 snáze seznati nežli právě u jclinědokvětých. Zúrodnění samé jest jen možné , když 

 • Mlovó vaky, vnjkše do semeníku a do ústí pupenův semenních, timlo ncprostřednim 

 ndlccním nový' život, nové tvoření buněk budí ve vaku semenním. Květy prašníkové 

 jsou tuto ale veskrz ninohcm dřivé a dále vyvinuty nežli květy pestíkové, a když se 

 ■ 'onV pt^ši', k zúrodněni ještě neschopné. 



li brízy a olše, u dubu, habru a lišky pupeny semenni za doby vyprJšení ještě 

 nejsou vytvořeny, ludíž jest zúrodnění v len čas nemožné, a děje se často po více 

 iiiosícirh. Blizny ale jsou v čas prášení dokonány a lepkou látkou slizké, kteráž vypu- 

 čení pylových yakňv z pylového zrnka spůsobuje ; ve čnělce musí pak lyto vaky lak 

 dloali) so zdržovati, ,^^ pupfiy seiuenní a v nich klíčni vak jesl utvořen. 



Po zúrodněni ro^le semeník valněji; « buku, habru a lísky přerůstá s nevlastní 

 čcšulkoii daleko listen, z jehož úžlabí povstal a v němž potud se ukrýval: u dubu vyno- 

 ' řnje se nad češulku, z .níž(o, jenom bliznami vyčníval, a přes polovic zni vyroste. Jenom 

 u Vrb a ťopolův vyvinou se všecky pupence semenni, tak že plod bývá mnohosemenný ; 

 ze dvou pupencův břízy, olše, habru, habrovice, lísky pravidelně toliko jeden vytvoří 

 uvnilř klíček, druhý zahyne; u dubu, buku a kašlánu namnoze ze sesli pupencův také jen 



Žira. JMT. 5 



K dutiu. — A Prííný průřez hořejší íásti mla- 

 (Iťlio íaludn! r semenice,' ps pupeny semenni, si stěny 

 semeníku. — B Podélný průřez pnpenu scracnního: 

 »c' jidro, T néraí klični vak jeítě nevvvinnt, ?V osc- 

 lucní Vfiif fp',| ,>ř op»iii,snii , mfijší, 



