67 



puznciiííhlit odpadnuli a zotli, prořež jsou první lisly rostlinky vždy podolmú nstalnímu 

 lupení. Kliční listy bukvice leží mnuhonásubnč skládané v irojhrannčm semenu, jsouce 

 proti klička samému ncpomérně veliké ; v tomto nachází se mnoho škrobu, kilční 

 listy jsou plny oloje. Nejprve při klíčeni pronikne koi'inek oseniením, tcprv když už 

 dosti hluboko do země se zarazil, vystoupne kmen se vslřieními listy klíčnimi odvrhaje so 

 sobe slupinu ; když listy klííní poncnáhlu záhyby své tratíce se rozprostírají, tratí se 

 z nich olej, jehož místo zeleň listní a škrob zajímá. Z koneCného pupenu vyžene 

 mladý buk dva vstřícní lisly, první článek osní mezi listy a dělohami jest utvořen, 

 načež obyčejně pupcii pro len rok se uzavře. Další listy vynikají střídavě na kmenu 

 a s nimi po každé straně palístek. 



Podáme příklad klíčeni druhého spůsobu na žaludu. Klíční listy velmi tlusté 

 a polaoblé jsou napjněny škrobem, scházíf jim 'pokožka s otvory dýchacími, kořínek 

 leží k špičatějšímu konci; když vnikne na několik coulii dolťi, povznáší se kmen za- 

 nechaje klíčních listů pod sebou, a ze svého kužele zrostního tvoří zpočátku šupinovité 

 jednotlivé nižní listy, polom dva a v jislé výšce leprv vlastní zelené lišly s palistky.' 

 Klíční listy zůstávají do třetího roku s rostlinkou ve spojení, bezpochyby ze škrobu 

 svého potravu jí poskytujíce ; potom zellí. 



Každým příštím rokem otevře se pupen, a za doby ' letní učiní svůj letořost 

 stálým prodlužováním se konce kmenového a vytvořováním listů zrovna pod koncem. 

 Dub křemelák dosáhne lim spůsobem prvního roku výšky 3 — 4 palcíiv, v příznivých 

 okolnostech též i 1 střevíce, roste v mladosti dosti rychle (Hartig vychoval pětileté doubky 

 do 10 siř.), až do 40. roku jest příbytek roční i stř., polom klesá stále, až do 140. 

 léta obnáší 0,6. Vťibec náleží křemelák ke stromům, které po čase svého nejjařejšího 

 vzrůstu nejdéle na živu zůstávají, až půl tisíciletí, a nesmírné množství dřeva vytvo- 

 řují zvláště skrze rozkladité a silné větve. Křemelák a drnák střední Evropy mívají 

 mezi všemi duby, jichžto v Evropě a v Americe hojný počet jesl, nejrozsáhlejší a nej- 

 velebnější rozměry. Také kaštan za mládí rychle roste, lak že ještě u nás v 50. roku 

 nezřídka 50 slřevícův dosahuje; s 60 — 70 střevíci však již končí vzrůst do délky. 

 Alůžef rovně vysokého stáří jako dub dosáhnouti a k ohromné velikosti dospěli. Pro- 

 slulý obrovský kaštan na Etně má objem 180 strevicův, skládaje se vlastně z několika 

 dole srostlých kmenňv, kteréž koruny své v jeden celek splítají. Mladá rostlinka buková 

 zpočátku velmi zvolna rosle, prvních pět let ročně toliko o 3 — 4 palce, načež roč- 

 ního vzrostu do výšky rychle přibývá, až na střevíc v ročním průměru; v 40— 45. leží 

 ma.ximum vzrostu, totiž 2 střevíce, polom následuje až do 80. roku úbytek až na 

 1 střevíc, se stým rokem jesl už lémčř zcela vyhaslý. Z těchto příkladův vysvitá, 

 jakým spilsobcm vzrůst koncový pokračuje; zpočátku bývá dosti slabý, potom sesi- 

 luje až do jisté doby, kde na vrcholí vzrostu se nachází, až pak s něho zase na 

 menší a menší přírůstky klesá, zrovna lak jako v životě lidském fysické a duševní 

 síly s věkem roslou a opět zhasínají. U lísky jest nejvyšší vzrůst mezi 5. a 10. rokem, 

 u habru počíná s 20. a Irvá až do 40., u břízy piipadá mezi 10 — 15. na dobré půdě, u olše 

 jesl nejsilnější vzrůst v prvních 5 létech, vytrvávající až do 20. r. Jako v oboru živočiš- 

 ném jegl v živobytí slioniův také jistý věk mužnosti, ve kterémž strom nejen vzrostní pu^ 

 pěny nle již i kvity pietvořené vydávali schopen jesl. Ne dosti na lom, že tento věk 

 pro každý strom jiný jesl, i při lémže stromě dle okolností se mění; jmeno\ilě okol- 

 nosti, klerú zvlášlě vzrůsl do výšky podporují, jako dobrá půda, postavení v uza- 



5* 



