6S 



vřeném lese, žpozdňují mužný věk stromu, z čehož následuje, že mocnosl života vzro- 

 stovóho s mocností života rozmnožovacího v opačném poměru stojí. Tak žádá dle 

 Hartiga křemelák k mužnosti let 60, kaštan 25—30, buk 40—50, líska 10, habr 20, 

 bříza 10—12, olše 15—20; musíme přidati, že na svobodném prostranství, kdežto 

 v uzavřeném lese o 20 let později, a na dobré půdě ještě později nastává. 



Lupenaté naše lesní stromy mají na život nejdůležitější působení, vydávajíce 

 sterý užitek. Dříví nejmnožších jest výborné co palivo, co stavivo a vydatné k roz- 

 ličným pracím truhlářským, souslružnickým a jiným řemeslům dřevařským. Bukové 

 dříví dává palivo nejvýbornější (v hořlavosti jediné habr je předčí) a nejlepší uhlí; 

 v popeli obsahuje ze všech nejvíce drasla, 2 — 3krát více než kterýkoliv jiný strom, 

 tak že zvláště popel k připravování louhu vážen jest. Méně se hodí dříví bukové k sta- 

 vění a k zhotovování rozličných nářadí, poněvadž střídavá vlhkost a suchost trvanli- 

 vosti jeho velmi škodí ; déle se chová v ustavičné mokrotě, pročež k vodním stavbám 

 a k lodím se ho používá. Dubové dříví jest pravý opak bukového, jsouc k pálení a dě- 

 lání uhlí nevalně váženo, za to ale pro velikou trvanlivost ke stavbám, jak vodním tak 

 zemním, a k hotovení rozličného nádobí, zvláště bednářského. 



Vedlejších výtěžků nepodává žádný strom lak hojně jako dub, z něhož dobývají 

 třísla k dubení kůží; z kůry větví a mladších stromův jest nejlepší. Duběnky čili 

 hálky (Gallápfel), spůsobené píchnutím rozličných druhův žlabatky (Cynips) do listu 

 neb do stopky pestíkových květův křemeláku i drnáku a položením vejce do rány, 

 slouží k barvířslví na černo. Nejlepší hálky, které k barvení a dělání inkoustu se 

 potřebují, povstávají na maloasiatskéni dubu (Quercus infecloria). Dříví lískové mlad- 

 ších odnoží zvláště k dělání holí, obručí ald. se hodí, uhlí jest vážené k rejsování 

 a dělání prachu. Habr převyšuje co palivo samo bukové dříví; k stavbám ale málo se 

 potřebuje pro malou trvanlivost ; za to však jeho tvrdost, hutnost a tuhost činí je vý- 

 tečným v strojniclví, zvláště ke mlejnským kolám. Březové dříví dává dobré palivo 

 a výborné uhlí, upotřebení jeho ke stavení zamezuje malá jeho trvanlivost, v kterémž 

 vyjma vrbové dříví všemu ostatnímu ustupuje. Jsouc ale pevné a tuhé hodí se dobře 

 k domácím nářadím, též kolářům, k holím a obručím, tenké metly na chvošliště. Kůra 

 brízy obsahuje velmi málo Iřísla, bílé korkové její vrstvy obsahují skoro polovic své 

 váhy pryskyřice — nazvané betulin — kteráž kůru vlhkostí takořka neporušitelnou 

 činí. Proto slouží seveřanům za podkladky ke střechám drnovým, dále za podkladky 

 trámův a jiného dříví ležícího na vlhku; dělají z ní rozličné nádoby, ano i obuv 

 a oděvy. Z bílé kůry dobývá se v Rusku dehelnatý olej suchým destilováním, jímžto 

 juchly napájejí, což jim zvláštního zápachu dodává. Mladé lupení poskyUije žlutou bar- 

 vinu, k barvení lněných a bavlněných látek. Míza, jarního času před pučením listí jak 

 známo velmi hojná a cukr chovající, dobývá se tím spfisobem, že se navrtají na straně 

 kmenu nejlépe k poledni ležící a za výslunných dnův díry, z nichžto šfáva vytéká : 

 silné slromy dávsjí 10—15 kvartův za 24 hodin; po 48 hodinách musí se díry opět 

 ucpali, aby strom přílišným odtokem nezchuravěl. Z mízy té zhotovuje se nepravé 

 šampaňvké, pivo, kořalka u Rusův, mcdovina. Dříví olšové, žlutavo červenavé, dává jen 

 prostřední palivo, k vodním stavbám jest dobré, k stavbám na suchu jako bukové se 

 nehodí. Truhláři a souslružníci, řezbáři ho zhusta užívají. Ješto se daří olše na mí- 

 stech vlhkých , kde jiný slrom lepší neroste , jest důležitá, jí se opevňují břehy 

 a hráze a dělají ploty okolo vlhkých luk. Kůra, mající mnoho Iřísla, koželuhům se 



