73 



ženina dle obsažených v ní skamuní-Iin k mladšímu útvaru musí býti počítána, jestli 

 skamenéliny Neokomskú ve Francii za takové považované náležejí do útvaru křidového_ 

 Vápence šedé lupkové zavírají v sobe skameněliny jak jurské, tak i Neokomské, jako 

 Am. Miirchisoiiae, Conyheari, lairicus, acaidicus, Nerei, arveruit, zároveA se Scaphilet 

 heanii, a rostlinauii, vlastními útvaru eocenovtímu, totiž Chondriles Targionii a fur- 

 caltu; vzezření toho vápence upoiníná na ráz vrstev liasových. Sloje vápence šedého 

 spočívají bezprostředně na vápenci červeném, vidúti to na prtíiezcťh mezi Corslýnem 

 a Niedzicou a v Šallurech. Rozdělení vápenců šedých od červených nedá se odůvod- 

 niti; prvnější nemají žádnjch slyCnoslí s vlastním liasovým vápencem v Tatrách a na- 

 opak piipojují se k vá|)enciim červeným co npjú/eji, jak to dosvědčuje pěkný průřez 

 nad řekou Kiščucou u Varyna nedaleko Žiliny. 



Svrchní selený phkovec (Upper Greensand). 



V severní části Trenčanské stolice, mezi vesnicemi Podmaní, Podhradem a Orlovou 

 nad Váhem vystupuje pískovec, podobný nerostopisně docela k pískovci eoccnovému ; 

 zrna křemenná jsou spojena polrojným uhlancm magnesie, vápna a o.vydulu želez- 

 natého, mají šedou barvu, a čelné žilky vápna prošlehuji jej ve všech směrech. Pískovec 

 ten děli se v hrubé vrstvy, které se s tenkýiiii střídají. Kdyby uprostřed v těch 

 pískovcích nebylo značné množství lastury Exoffi/ra columba, klerá tvoří sloje 30 — 50' silné, 

 považovali bychom jej bez rozpaku za eocenový jmenovitě proto, že o míli dále 

 k jihu od Orlové u Bystřice Povážské vyskytují se v podobných pískovcích fholadomya 

 Etmarkii, tvar to vlastní útvaru eocenovému. Exogyra columba dosvědčuje však zjevně, 

 ie v té části Karpat nalézá se svrchní pískovec zelený a jest divno, že navzdor pil- 

 nému skoumání v Karpatech nikde jinde nedal se odkrýti, ačkoliv se podobá k pravdě, 

 že se usadil také v jinoch stranách. 



Ulvar eocenový. Skládá se z dvou oddílův ; zpodní obsahuje dolomity, řídko vápence 

 a pak s nesčíslným množstvím Nummulitův: svrchní oddíl skládá se z pískovců še- 

 dých, obyčejně nazvaných pískovci karpatskými. První oddíl vystupuje na nejvyšší 

 temena karpatská, jakužlo v Tatrách, holech Liplovskvch a Trenčanských, taktéž v niž- 

 ších Tatrách a na jihu nad Hronem u Lipče Slovenské, Kapely, Bajmova ; druhý oddíl 

 zajímá neobyčejně velkou prostoru , počínaje od jižního konce stolice Trenčanské 

 láhne se bez přetržení k severu přes Beskydy, Běrščady až do Bukoviny; velkou rozsáh- 

 lost má v Liptově a přechází do Spíže, kde se spojuje u Popradu s Beskydy. 



{. Oddíl zpodní. Dolomit nummulitový tvoří usazeninu 2000—3000' mocnou 

 a skládá se hlavně z drobnozrného, lemnošcdého dolomitu, někdy přiměšuje se k němu 

 písek a pak přechází v pískovec ; v jiných místnostech pozoruje se zvláštní, povšim- 

 nuli hodná změna: dolomit lotiž náhle se mění v šedý jednostejný vápenec, jak to 

 viděti jest u otvoru doliny Koscielské, kde s jedné strany sirmí skály zrnitého dolo- 

 mitu, s druhé pak jednostejné vápence, o 1000 kroků dále na východ znova dolomit 

 zrnitý. Zpodní vrstva tohoto usazení skládá se z konglomerátů, složených z hrana- 

 tých úlomků dolomitu něho z okrouhlých úlomků křemenu, které se přiměšují k zrnité 

 hmotě dolomitu. Dolomit přecházející v pískovec nalézá se na hřbetě vrchu Holica 

 nad vískou Hnlou v Oravské stolici, taktéž v Turyku na Liptově, kde skály téhož 

 usazeni obstupuji odevšad vápenec liasový. Kdokoliv viděl Tatry, pozoroval tam 

 skály přeplněné čočkovitými skamenělinami, někdy tak čelnými, že není viděli ani 

 jiné nerostní hmoty- Skameněliny tyto jsou samé Nummulily (NummtdU.es perfortUa) 



