81 



Jiný skleník nalézá se u 40 a jeho rostliny bývají na dvoře před ním ležícím 

 vystaveny. 



Jsou tam namnoze pomeranče, laviíny atd. z Itálie, eriky a jiné suché krásně 

 kvetoucí křiky z Předhoři, podivně vypadající protey a myrty z Nové Hollandie, ka- 

 mellie z Číny, jakéž, třeba méně četné druhy, také v naSich studených skleníkách 

 máme a jimž se zvláštní malebnosti nedostává, jelikož z vlastí pocházejí, kteréž ani 

 svěží lislnatosti našich slromův ani bujnosti tropických nemají. Podivení vzbuzují ale 

 výhřevný, přechovávající rostlinstvo tropické. 



Dva Čtvereční skleníky zvýší dvojpatrového domu ukrývají vy.soké druhy rostlin 

 (41, 41); nižší pak postaveny jsou ve dvou dlouhých domech; kteréž v tarase nad 

 sebou vystavěny daleko se táhnou za druhým vysokým skleníkem. Hořejší z nich rozdělen 

 jest na dvě patra; v prvním nacházejí se pěkné listnaté stromy a palmy tropické, 

 v druhém nejpodivnější kaktusy a cykadey (jehličí stromy, palmám podobné s tuhými, 

 podivně vyštěrbenými pérolisly). Vůbec jest dobrou pětinu zde pěstovaných rostlin také 

 v Kinských zahradě viděti, ovšem ne v tak velikých e.xemplářích. 



Divadlo však u nás nikdy nevídané poskytuje dolejší dlouhý skleník, ku které- 

 muž stupně z prostředka hořejšího skleníku vedou. U velikém vodním bassinu, ob- 

 klíčeném houštinami kapradin, palem vějířnalých, štíhlých sítin tropických, jako na pr. 

 vysokého papíru, proplítaných Tuberosami (druhem lilií) a jinými překrásně kvetou- 

 cími otáčivými rostlinami plovou krásné lekníny (nymfy) a lotosy se srdčitými a ští- 

 lovilými listy, s červenými, bílými i modrými květy, uprostřed ale obrovské listy Vik- 

 torie. Myslíme, že jsme se vsamodivé přírodě octnuli, nebot nádoby, v nichžto bahenni 

 rostliny na pokrají bassinu rostou, pokryly jsou bujícími drny z útlých trav, begonií, 

 ozdobných tnechův a plavuní. Melze si dojem těchto skupení podle seslav rostlin na- 

 šich sklentkův představiti, jelikož tyto jako diváci v cirku hlavami nad sebou stísněny 

 jsou, a namnoze v stejné výšce, lak že jen z jednotlivých vyčnívajících listův pozne- 

 náhla dopátrati se možná, co tu všecko. Zde v skleníku Pařížském jsou bez spořeni 

 g nu'stem nepříliš mnohé rostliny tak vystaveny, že Ivary jejich do paměti patřícího 

 na ně navždy vtisknouti se musí. Vysoká Iřlina cukrová vyčnívá z houštin kapradí, 

 otočena okrouhlolistými úponkovilými rostlinami; jest to jemné zvoleaí protiv v listních 

 tvarech. Rovněž mezi lekníny sobě vespolek dosti podobné vměšuji se shluky ve vodě 

 rostoucích Pontederií, Villarsií, Pislií a Salvinii, i dětelolistých Marsilei. 



K této prostřední síni přiléhá na právo dlouhá jizba, v níito poříční rostlinstvo 

 tropické pokračuje; palmám vzrňstem podobné kapradiny, pandany s kmenem palmo- 

 vilým i širokými trávními listy, peřenolisté a vějířovilé palmy, banánovilé s ohrom- 

 nými listy a všeliké jiné Scilaminey s pestrými květy. Na levo se táhne dlouhý 

 skleník, nb.sahující cizopasnice, ježto ve vrcholich tropických stromův se přiživují, 

 nesčíshié orchidey s květy dílem lalnatými, malými, dílem jednotlivými, často až 

 6 pěst velikými kvély krásných barev a rozkošných vůní; dále aronovité s listy na- 

 mnoze slřelovitými aneb srdčitými, čelné popínavé roslliny, kapradí a mechy. 1 zde 

 nemusí se divatel lopotně skrze řady stojících a se stropu visících nádob kroutiti, ne- 

 nabuda ani po kolikabodinném pozírání dobrého pi-ehledu pokladíiv ve skleníku, jako 

 unás; nýbrž všecko tak jest sestaveno, aby nejdříve dobrý obraz vegetace pod obralniky 

 podávalo, a právě kvetoucí exempláře v popředí vystaveny jsou, tak že celá síň nevadnoucí 



ávi, 1W7. Q 



