porovnáni nůlUei'\ch forom palmových vyobrazení ve (lánku Dr. Jul. Saxa v rofníku 

 III. Živy na str. 176 a 241.') Ve výhřevnéch nacházejí se ješlO mnohé slromovité ka- 

 prarlyv dračincc a panduny se svazky Irávovllých, širokých, po kraji pilovitých listův, 

 ježto v nejpěkiiijjšim spirálním pořádka stojí ; aronovilé, kamž kolokasic náležejí, se 

 svazky slrelovilých listůr. Také bambusy s mohutným stvolcm (jakovýž n schodů 

 v. našem Museum stojí) ^ nesoucí střídavé hojní ovělvené haluze s krásní zelenými 

 rákosovými listy, náležejí ješlč mezi jcdnoděložné formy obratnikflv. Také vzory tro- 

 pických lupenatýťh stnimů jsou v těchto sklenících poskytnuly. Na místě javorů jsou 

 lani Terminniic s diileki> pěkněji laločnalými. třikrát většími listy. Tvar jírovce (pla- 

 ného kaštanu) jest hojný, tropické tyto dlanité listy jsou však lesklé a vždy zelené. 

 Vcimi hojni' jsou citrony a lavříny s lesklými, kožitými listy, pak fíky s listy hned 

 ohromnými srdčitými, hned malými ale kožitými. topolovým neb osykovým podobnými, 

 a jiné s velikými listy Ficusu, u nás v pokojích k okrase nezřídka chovaného. Tvar 

 vrbového listu představuje v tropech tvar oleandroíému podobný, místo lip jsou tam Jlro- 

 movité malvy s velikými srděitýnii i laloí^ňalýnii listy. Drobně zpeřené listy nkazují 

 nesčíslní druhové akauií, našim jasanovým lislňm podobné jsou listy Sapindu a jiných, 

 ale krásně leskle zelené. Zhusta viděti lia těchto tropických stromech bohaté hrozny 

 květní, jaké u nás jen cizí akacic. bezy a jírovci mají, ve všech barvách, žlutých, mo- 

 drých, červených a bílých, aneb ohrovské jednotlivé květy, jakéž jen zde onde pě- 

 slované magnolie a v menším objemu kamellie vyvozují. Jiné květy jsou drobné, biají 

 ale dlouhé, pěkně barevné svazky tyčinek, o lak zde příroda všecko ve vkusnějším rou- 

 chu jeví; i ačkoli ještě mnohé pfivaby Iropův. krásně modré nebe. pestré ptactvo, 

 malebné vody a skály ede zcházejí, nemůž přeiíce úkol, podávati obraz tropického 

 rostlinstva, lépe ^y^^den býti. nežli zde spořádáním skléníkův docílen jesf. Opustíme 

 nyní botanickou zahradu i obrátíme se k živočišstvu, kdežto se krásné určení zahrady 

 .,Jardin des plantes," vyučovali a baviti lid, ještě zřéjměji projevuje. 



fPokračoviní ') 



O vzniknutí časopisu Kioku i zamknuli jeho. 



11.1 Di. J,,Purkyué. 

 Bylo to roku iS2U, když jsem se blize seznámil s Janem Svatoplukem Presleni, 

 jsa tehdáž assistentem anatomie a fysiologic na universitě Pražské. Onf nedávno 

 z HuJuniouce se navrátiv, kde po dvě léta byl professorem mineralogie a zoologie 

 při tamnější fakultě lékařské . zajal po smrti prof. Bergra totéž misto při zdejší 

 medicínské fakultě. Slyšel jsein, že se zanáší ouplným překladem Biologie Trevira- 

 nusovy. Jest l<i vlastně fysiokígie vseobecuá, která berouc ohled na všechny říše pří- 

 rody zaliiMUjc v sobě podstatu všech přirozených věd a činí tím jakousi cncyklopaedii 

 přirodnickou. Vzděláni, lakového díla bylo by podávalo příležitost vytvořit dosti ou- 

 plnoů terminologii přirodnickou v jazyku českem. Zdá se, že Presl, toho potřebu přede 

 vším cítě, chtěl právi' pruto tuto knihu za látku svých prací vyvoliti. Však po několika 

 pokusech, nevím z kterých příčin, pustil od toho díla, i obrátil se, cilě k tomu schopnost, ku 

 pracím speciálním. Při mé první navitěvě našel jsem jej hluboce zajatého kreslením 

 obrazu rostlin na kameně pro svflj veliký rostlinář, jejž tehdáž společně s hrabětem 

 Berchtoldem pp svazcích vy4ijval,,, Čá^ xtóišjčiiípli vi>lWM b^la pak pečlivou, rukou 



