85 



jmenovány jsou védy a umřnl pomocí přátel prvníkrále naSfm hlaholem. Jestli že do- 

 saviíde v knihách i řasopisech o vřdeckýrh přcdmřlpch jednáno bylo toliko prosto- 

 mluvn^^m spftsobem, podal Krok první přiklad mlíivy íeské přísně vřdecké, chtěje tím 

 dokázati nepřátelům našeho jazyka, že neméně co jejich schopen jest k vyslovení všech 

 abstraktních pojmů, a k vyznaření vlastností přírodopisních podivuhodnou tvořivostí 

 obdařen. Také se mělo okázati mocím vládnoucím, že kdyby tohu potřeba kázala a my 

 vedeni býti měli k vyvinuti vyššího života duševního, i hotovost k tomu by se našla 

 v jazyku národním, i že by také pro skrovný poCátek nebylo nedostatku sil uíitel- 

 ských. Byl-li to omyl, bylf zajisté nejšlechetnější, avšak poĚátek omylu velkolepého, 

 který po pětatřidcíli letech vyjeviti se měl. 



OuCastnici Kroku— ;byly lo síly tehdáž ještě mladistvé, které se později ukázaly 

 co znamenité — chopilifse hned s poCálku nejdůležitějších úloh lidského skoumání. Tu 

 je lákala posvátná mluva staré Indie, jakoby se Slavie do svého rodiště navrátiti chtěla, 

 obrácen zřetel na libozvuénost našeho jazyka, zvláště pak jednáno o pravidlech časo- 

 míry a ta otázka až do konce provedena. Jungmann sdělil metriku indickou, sám se 

 pokusil indickou měrou směřiti báseň ; jiní, Marek, Chmelenský, Šír podobně si po- 

 čínali. Zůstalo však jen při pokusícli. i zůstane, dokud se nevydaří horující jakýs 

 básník, pohybující se příslušné v indických měrách. Nestojí to dosavad lépe u nás 

 ani s prosodií starořeckou, ačkoliv zde aspoň na zdařilé překlady ukazovali můžeme. 

 Též o té záležitosti mnoho jednáno i přemítáno v Kroku, i mnoho výtečných příkladů 

 podáno. Zvláště o tom jednali J. Jungmann, Šafařík a Kollár, i věc tím na dost pevné 

 zásady uvedena. Také několik filosofických a aesthetických pojednání, obratným perem 

 psaných, vmísténo v Kroku. Valný pak počet článků, a jako vlastní ráz celému spisu 

 dávajících, byl přírodovědeckých. Podáván přehled nejnovějších výjevů v přírodnictví, 

 i učíno o věcech rozmlouvati, strany kterých až dosud ouplné mlčení bylo panovalo. Tak 

 mluvíno o hvězdářství, o siloskumu čili fysice, o lučbě čili chemii, o pitvě čili ana- 

 tomii a p. 



Presl starší, již prvé v rostlináři vystaviv názvosloví botanické, počal i o 

 mineralogické se pokoušeti zevrubným popsáním kopanin českých nejnověji odkry- 

 tých; též o pitvu se pokusil, vylíčiv čelist labuti. Později pokročil dále, vystaviv 

 krátkou anatomii a fysiologii co úvod svého Ssavectva. Další krok pak učiněn Stán- 

 kem vydáním ouplné pitvy člověčí se slušným atlasem, čímž by ivyhovíno bylo potře- 

 bám vyšších škol českých, kd yby takových bylo stávalo. Dále ustanovil Presl v Kroku 

 terminologii živočišstva. ačkoliv ji docela vyvésti, mimo ssavectvo, nebylo mu dáno. 

 Chystal sice ptactvo k nejbližšímu vydávání, sám na zinkových tabulích dosti ozdobně 

 vyleptávaje obrazy hlavních rodů : to ale všechno přišlo na zmar. aniž známo zdaliž 

 jaký rukopis o ptácích i jiných třídách živočišstva českým jazykem vyhotovil. Později 

 někteří podobné o soustavu zvířat na základě Proslove se pokusili, jako Staněk, 

 Pečirka, Krejčí, avšak jen v objemu skrovnějším a pro nejbližší potřeby nižších škol ; 

 ouplnějšího. velkého díla, všechny třídy zajímajícího, třeba jen v tom rozměru jako Ssa- 

 vectvo bylo, ještě se nám nedostává. Ačkoliv duševních sil by bylo, chybí nám pod- 

 nikatel. Ó kýž by aspoň nějaký Maecenas povstal, jenž by k naší opovrženosti sblížiti 

 se neváhal ! K tomu jest arci třeba něco odvahy a bezohlednosti na tu tyranskou 

 slušnost, někdy od bezhlavých, bezsrdečných panáčků diktovanou. —O rostlinstvu v Kroku, 

 vyjma jediný článek od SUňka, ani zmínky není. Nebylo toho potřebí. Vycházel 



