jako u Luhavíc v ChruJimsku, okolo FaUcenova v Chebsku, u Božkova v Plzeňsku a jinde. 

 Taktéž se dobývá z kyzů médéných v Alpách, jako a míst Kalhoang a ("ihhrn ve Štyrsku, 

 v Můhlbachi u Solnohradu, v Ágordé v království Benátském. 



Důležitější jsou místnosti, kde se samorodá ryzí síra těží, Místnosti tyto jsou ná- 

 sledující : 



1. Eadůboj v Chorvatsku bliž Krapiny. V třetihoi-ním lítvaru taměj.ší krajiny, 

 který, skládaje se ze slinu, vápence a lupku s hnědým uhlím, pod úhlem 45" kjihn se kloní 

 a na alpském vápenci spočívá, obsahují nejsvrchnější slinité břidlice, vyznamenané nesčísl- 

 ným množství skamenělých rostlin, hmyzu, a ryb také siru ve dvou slojích, které hlavně 

 z černé drobivé břidlice se skládají; v hořejší sloji bývá síra v koulích 4 — 1") palců moc- 

 ných vyloučena, ve zpodní sloji nalézá se síra nečistá s břidličnou hmotou smíšena. Dle 

 směrn trvá sira jen několik sáhů, dle úpadu jde ale do hloubky. Roční výtěžek obnáší asi 

 2000 centů. 



2. Kaliiil-a v Uhřicli u Šťávnice. Ve zvětralém trachytu, obsahujícím jíl, křemen 

 a sádrovec, nalézá ae také sira. .lil, v několika slojích uložený, jesl sirnalý a obsahuje 

 pevnější jílové koule '/j až několik liber vážící , v nichž se také síra objevuje. Křemen 

 nalézá se v úlomcích, které v.áži několik centů a sfrou prostoupeny jsou. Sádrovec vysky- 

 tuje se také v koulích sirou proniknutých. Roční výtěžek obnáší a.si 900 centů. 



3. Swoszoirice v Haliči blíž Krakova. Ložiště toto, již v geologickém popisu Tater 

 od prof. Zejsznera v Iónském ročníku Živy popsané, nalézá se v mohutném útvaru třeti- 

 horních slínň, v nichž se zárovně sloje síry a sádrovce nalézají. Celé ložiště jest 243 

 stop mocné. Slin jest jednostejný modrošedý a obsahuje v přestávkách 12 stop pět slojů 

 siry, z nichž se vš.ik jen dvě hořejší vytěžuji. V hořejší sloji tvoří sirná zrna souvislé 

 vrstvičky 3 palce silné, a z těch vrstviček skládá se sloj 15 stop mocná. Druhá sloj 

 skládá se z ledvinitých kusů celistvé síry a jest 2 — 9 stop mocná. Jednotlivé Icdvinité kusy 

 bývají 1 — i palce tlusté, uvnitř duté a pěknými krystally síry pokryté. Ložiště jde od 

 východu k západu a kloní se k jihu pod úhlem 3 — 15°. Na mnohých místech jsofi sloje 

 slrné vlnitě zkroucené. Roční výtěžek obnáší 15.112 centů. 



4. Torja v Sedmihradsku u Sibině. V sousedství hory Budos vyskytuje se sira 

 co sopečný sublimat dosti hojně. Sirná ložiště nalézají se na jmenované hoře a na vrchu 

 Alsó-Bonfafa ř>je Balvanás v obvodu 5 — 6 hodin. Země jest se sirou smíchána, také se 

 nalézají kusy 2 — 3 palce tlusté a 5 — 1'J pahri dlouhé. 



JJchýtáni ulili v hřitlov^m ňlvaru v Cechách není •prospěšné. 



Již několikkráte byl jsem přivolán na poradu při dobývání uhlí z křídového útvaru 

 T Čechách, a vždy jsem, na základě zkušenosti v tom ohledu sebraných, od dalšího pokusu 

 zrazoval, jakkoliv ukázky vábivé se býti zdály. Vyslovil jsem se též již písemně, jak 

 v Živě, tak i v Pražských Novinách o této věci, vidím však z nových zpráv, že se vý- 

 straha ta dosti často opakovati nemůže. Opakuji tedy ještě jednou, že všude v Čechách, 

 kdekoliv se sloje hnědého uhlí v kvádrovém pískovci vyskytly, dolování jen se škodou pod- 

 nikatele se ukončilo; tak na Petříně v Praze, u Stodůlek, u Hloupětína, u Chval, u Jiren, 

 u Čáslavi, u Skutče, okolo jižní paty Kozákova atd. Hnědé uhlí, na některých místech to- 

 hoto útvani ovšem velmi pěkné, jest všude v kvádrovém pískovci našem jenom v tenké 

 vrstvě uloženo, která útraty vynaložené nikdy nenahradí; prospěšně může se u nás uhlí 

 dobývati jen z útvai-u kamenouhelného a útvaru třetihorniho. Kdo by o poměrech těch 

 J)!iže poučiti sp chtěl, npchf ?i přečte pojednáni o kamenném » hnědém uhlí v 1. ročníku Živy. 



J. K- 



