105 



Ivch. s mnohými jezery solna-vini 9—1300' nad moře (Dambeling, Brown 979' ald). 

 Ani jedna z řelnýeh řek a potoků nemá stálé povrchni vody — i Avon i Labuti řeka 

 v letí! vysýchají, kik-žlo soverni poliřeži Austrálie. Ic/.íci pod tropy, mnohé velké stálé 

 reky (Viktoria, Albert, Adelaida, Mitchell atd.) má. 



I ji/.ni břeh Austrálie iia západe skládá se ze sypfin (ilún) pískových, 5 -600' 

 nad 1111 řem ležících, se solnatúni jezery, na př. u velkého zálivu Australského (^reat 

 Australian bi^ht); jen u zálivu Speneerského mčni se vše pohořím Gawierským, i'J0O' 

 vysokým. 



Moři rovná nížina jezera Torrens dělí Austrálii na západní a východní polovici. 

 Není to vlastni jezero, ale moři rovná planina, v níž po deštích voda stojí a v letě 

 sůl se na povrchu moíálfl vyschlých ukazuje — po velkých deštích stýká prý i něco 

 vody do moře. Nn severu a na východu je obklopuje strašná křemenilá poušt. Jest 

 to krajina hrozná, tak že vzdor cestám Sturta i Eyreho ani hranice největšího toho je- 

 zera (neb spíše nioíálu solnatého — solenčáku Rusfl) neznáme *). 



Východní krajina rozslupuje se přirozeně na tři horopisné Oásli : pohoří osady Ji- 

 hoaustralie, pak nižinu — ouvodí řeky Murray, a východní pobřežní pohoří, od Gram- 

 piánň až k řece Burdekin \íce méně známé. 



Výšina jihoaustralská, mezi jezerem Torrens, rovinou vnitrno-australskou, řekou 

 Murray a mořem, jest planina uprostřed až 1600' vysoká, podlouhlá, k jihu se sklá- 

 nějící, nad níž jednotlivé kupy ještě (dle Sidneye) 800' vynikají (hora Bryan má prý 

 3012', Brown a Serle 2800' angl. nad m. atdj. INevime. jak dalece s ni souvisí vý- 

 chodní osamělé hory Slauleye, Greye a j. (hora Lyell 1876' nad m.), jež Sturt našel- 



Po povrchu většiny její není stálé vody, jíž se ale téměř všude dokopati lze, 

 neschází však na jihu ru£ejň (Onkaparinga a j.). Pohoří toto důležité jest pro bohatství 

 kovové, jež bylo šlěslim zdejší osady. Dutton sdělil vědecké ohledám německého hor- 

 níka Menge. dle něhož toto pohoří nejvíce skládá se ze žuly. ruly a břidlice atd.. 

 okolo nichž pískovec, sádrovec, třetihorní vápno atd. se uložily. 



Avšak Menge ani zdejšího bohatství netušil. Jednou jel Dutton krajinou a spa- 

 třil skálu zelené břidlice, podobající se zelenému mechu, i myslil si: „To se podobá 

 ke rzi, to bude mčd," a skutečné byly to měděné doly Kapundaské na malachit. Jindy 

 lesklo se cosi v hluboké koleji vozu, jejž voli sifží přes kopec vlekli — byly tu doly 

 Osmondské na leštěnec stříbronosný. Sloje železa 12'— 40' široké jdou až na povrch 

 zemé a rudy zdejší patří k nejvydatnějším. Kapundaské dávají 54"/o mědi, Jattago- 

 lingské 75 "/o olova, atd. Doly nejbohatší a nejvýnosnější jsou ale měděné Burra- 

 buraské (malachit), kde akcionáři, složivše 200.000 zl. stř. na prvních 6 let (1845 až 

 do března 1851), svůj kapitál 2lkrál dividendou nazpátek dostali (přes 4.200.000 zl. 

 stř.), ač mimo to ještě výlohy 4,700.000 zl. stř. obnášely (Sidaoy). Není tedy divu, 

 že již r. 1850 39 dolů na akcie otevřeno bylo, jakkoliv pro nedostatek paliva (nenír 

 ani dříví ani uhlí) ruda se do anglických hutí posílati musí. 



Východně od toho osamělého pohoří leží obsáhlá, pustá nížina, jejíž vod- 

 stvo řeka Murray k moři vede. Stok jeho s Darlingem leží jen asi 80' nad mořem, 

 stok .Murraye s .Morumbidžim 114', stok Darlingu s Boganem 244', stok Lachlanu » Mo- 



■) Pifif. KonstliH laskavé i. luliini tvcrin. dy-l](. v_\ |>oMifil. že so řekn Vitilorio poit 25" 55' 37" j. J 

 a 142" 24' délky )6I" pod mořem nacliiíiií. 



