129 



na severní slranč Tienčanské slolice, vSfavě. Medokyšné, vdoliné Korylnici v Nižných 

 Tatrách, hora Ka^-lel nad Tisovcem, skály u Imišc nedaleko Košic ald. KoneCnf- zbývá 

 ješlč piipoinenouli vápence červené, oddéiené ve vrslvy 2 ^4 millimelrů silné, které 

 skládají sloj asi 50 stop mocnou, uprostřed jednostejného šedého vápence na hoře 

 Haragistya. vynášející se nad dolinou Komoras 0\dA Vólgy u Plešivce nedaleko Roí- 

 navy v pásmu vápenném, hlavně k jihu vyvýšeném. 



2. Dolomil. V poměrně menších spoustách nežli vápenec vystupuje v Tatrách, 

 vholech Liptovských, Turíanských, ve Větrné, v Nižných Tatrách; v pásmu však nejvíce 

 na jihu povýšeném mezi Ivošem a Štítnikem, zvlášlé pak v Tatrách, v pásmě Špižsko- 

 Gemersko-Zvoleňském piřevládá dolomit pairné nad vápencem, z něho skládají se 

 ohromné hory a pásma, všechny vrchy mezi Slubnou a Harmancem, mezi Slovanskou 

 Lipěi a Březnem, značná éásl hory nad Pohořelou ald. Tri odrůdy dolomitu rozeznávají 

 se dobře, dvé přední jsou obecné, třetí mnohem vzárnější obmezuje se na malé prostranství. 

 a. Dolomil drohnozrný má sloh výrazně krystaličný a skládá se z drobných 

 klenců s lesklými ploškami, obyčejně čočkovitě vypouchlými; což viděti jest zvláště na 

 přiřiiém liimii. Haivu má šedou, řídko lemnošedou, někdy také modravou, málo kdy 

 bílou; často přetínají žilky bílého dolomitu se zrnem něco hrubším šedé odrůdy, 

 někdy se žilky rozšiřují ve větší duliny, jejichž stěny pak jsou pokryty klencovými 

 krystaly. Někdy souvisí zrna jenom slab,' a puvrch skal rozpadává se pak zponenáhla 

 v dolomitový písek. V Tatrách skládají velmi pěkné odrůdy drobnozrného dolomitu 

 horu Kopu nad Magorou, 'v které se objevuji rudy železné u Zakopané, na Suchém 

 Vrchu pod horou Gewonl ; dolomity rozpadávajíce se zde v úlomky a písek tvoří pravý 

 bok doliny Javořinky, kterýž všude pokryt jest těmi úlomky a pískem sesouvajícím se 

 v dolinu. Celý štít mohutné hory Sivé vypínající se nad Zubercem v Oravě skládá se 

 z drobnozrnitého, jasnošedého dolomitu, který se rozpadává v úlomky a písek pokrý- 

 vající severní úboč té hory. Ještě více ukazuje se toto rozpadání sypkého dolomitu 

 v boku doliny bezprostředné nad teplící Luckou v Liptově ; celá stěna, nesouc název 

 ,na Písku." rozpadává se v písek a drobné kavalky velHiosti lískového ořecha ; totéž 

 jeví se v Nižných Tatrách u domků kolunie Hrádku, kde >ysoké stěny zrnitého dolo- 

 mitu rozdrobují se v písek u paty těch stěn nahromaděný. Ve Fatrách vystupuje do- 

 lomil zrnitý také v náramné mohutnosti ; celá Malá Fatra skládá se z drobnozrného 

 doK.mitti, kterýž ještě značněji vyvinut jest ve vrchách nad Hájem naproti teplici 

 Slubné, nedaleko Kremnice. Všechny ty štíty skládají se z jasnošedého nebo bílého 

 dolomitu, který se málo liií od slavných dolomitů ve Val di Fassa v jižním Tyrolsku. 

 Zde všude v těch bílých skalách objevují se dutiny pokryté vyhraněným do- 

 lomitem, místy skládá se celá skála z drubivých krystalkův, které pouhým dotknutím 

 rozpadávají se v písek dolomitový. Mohutná hmota skalní, přes kterou vede cesta 

 ze Slubné a Ceremošny do Hannanca, nazvaná Harmanickou horou, skládá se z drobno- 

 zrného, modrošedého dolomitu, v němž jsou četné druzy vyhraněného dolomitu ; v ně- 

 kterých slojích též skály jsou četné lodyhy enkrinilů, pokryté velmi malými kn-stalky 

 dolomitu, v té podobě jako na hoře Cislon ve Val di Sassa. Celá hora Slunce, přes 

 kterou vede cesta z Liptova do Zvoleňské stolice, skládá se z drobnozrného šedého 

 dolomitu, jakož i skály u vesnic Vyšší a Prostřední fievufie, na severní straně té hory. 

 Ohromná spousta skalní Popova, východně u Králové Hole od Vernaru až k Telgartu, 

 skládá se z modrošedého drobnozrného dolomitu, místy s četnými druzami krystalků 



Žira. 18(7. g 



