140 



sudozpeřené \yskylují se u všech vikvovilých a jeví na mnoze ten zvláštní úkaz, že 

 konec stopky nad lístky všemi náklonnost jeví, jako lodyhy mnohých Liištinatých, 

 spiralně se zavíjeli. Obyčejně se ovíjí okolo jiného předmětu a tím rostlinám slabým 

 za podporu pří vznášení se do výšky slouží. V botanice vůbec jakékoli části rost- 

 liny spiralně se zakrucující nosí jméno iiponeh neb rozvilin (Ranken). Mnohdy se 

 slřenková tato rozvilina rozvětvuje tím spůsobem, jako se ze střenku odvětvují hlavn.- 

 žebra lístkův a- pak každá větévka pro sebe se zavíjí. Jinou přeměnu podstupuje 

 střenek zdřevnatěním, kdežto co ostrý, silný, v hrot vybihsýící kolec rostlině zbraň 

 poskytuje při Iraganlových kozincích (Astragalus crelicus, verus a j.); potom neupa- 

 dává, jako jiné střenky, toliko listy s něho upadávají. 



Počet lístkův zpeřeného listu ovšem dle rodu velmi se mění, i může se státi, 

 že jediný párek čili jařmo celý list skládá, čehož příklad dává hrachor hliznalý (Lath- 

 luberus), červeno-bílé ořeší národní písně, kdež střenek v rozvilinu vybíhá. Je-li 

 ale list v jednom páru lichým lístkem ukončen, blíží se velmi k Irojeně prslnatému 

 listu, od něhož však déle než druhé dva lístky stopkalým lístkem prostředním se liší; 

 ten případ je velmi hustý, při komonici (Melilotus), vojtěšce (Medicago) a m. j. 



Pomyslíme-li si v posud vytčených spůsobech listův zpeřených a prstnatých na 

 místě jednotlivých lístkův opět střenek s více lístečky, povstane list ještě složitější — 

 dvakráte složitý; nebof samé lístky budou již složeny z lístečkův; konečně může tři- 

 krále složený list povstati, jsou-Ii lístečky samy již složeny: dále složitost listův 

 pokud známo nejde, anobrž i třikráte zpeřeiié jsou velmi řídké (Moringa). Mezi 

 listy dvakrát složenými byly by čtyři kombinace možné : list- prstnatý s opět prstna- 

 tými lístky, prstnatý se zpeřenýmí lístky, zpeřený s opět zpeřenýmí lístky a zpeřený 

 s prstnalými lístky. Avšak ve přírodě uskutečněny nalezly se jenom dvě těch kom- 

 binací a sice listy prstnaté i zpeřené s toliko zpeřenýmí lístky. Příklady prvních 

 dávají některé africké akacie (Acacia gummifera) a mimosy (cillivky). Citlivka sty- 

 dlivá má mnoho-zpeřené lístky čtyři na konci společného střenku, citlivka nedůtklivá 

 (M, senitiva) dva málozpeřené lístky o dvou párech lístečků na společném střenku. 



(Obr. 6.) 



1. List dvakráte zpeiený aliacie uiabřlíe. 2. List zf eřeno-frfctnaiý cit- 

 livky (Mimosa pudica). 



