145 



(Obr. 9.) 



ného květu Mimosovitých je bud prosliilupenná, bnď srostlolupenná, z lupenů ve trubku 

 spojených. Ve kvčtech symmclrických Swarizieí a Cscsalpinieí jsou prosté lupeny ko- 



ninové dva a dva stejné, pátý ne- 

 stejný, anebo n Swartzicí jen je- 

 den fi (Ivii lupeny se vyvinou, 

 ostatní zaniknou. Teprva v řeledi 

 motýlovitých jest koruna tak zřej- 

 mě a obzvláštně symmetrická, že 

 obdržela zvláštní jnieno : motýlo- 

 vité. Nejhořejší lupen motýlovilé 

 koruny jest lichý, obyřcjně nej- 

 TĚtší a nejdelší, někdy též nej- 

 kratší ze všech a objímá ostatní 

 lupeny; slově pavézkou (Fahne) ; 

 nejdolejší dva lupeny kladou se 

 vnějšími na sebe, 

 a tam nejobyěejněji pod koncem 



Galega officinalis. 

 Květ , — zírj-s po- 

 ložení korních lu- 

 penů v poupéti. 



1. Colutca arborcsccns. a. Celý květ, 

 ;. pavízka, r kiítUa, >l řlimck. 2. Ana- ^""83' SVými 

 pyrifl foctida. Květ. 



jsou spojeny ve řlunek (Kiel) ; postranní dva lupeny přilehají k bokům tohoto élunku 

 a zovou se křídloma. Ostatně bývají lupeny jednotlivé prosté, toliko při jetelích jsou 

 všecky do jisté výšky spojeny. Korunu některých Swarlzieí jednolupennou opakuje 

 v této íeledi Amorpha, keř severní Ameriky, anof toliko pavézka se vytvořuje v je- 

 jím květu. 



Před rozevřením se květflv jsou lupeny neb lalfičky koruny a kalichu v poupěti 

 vždy zvláštním spflsobem složeny, na nějž při klassifikaci jiiirozené slušný ohled bráti 

 se musí. Složení ehlopnilé, jestliže se lupeny svými kraji toliko dotýkají, ale nekryjí, 

 jest znamenité většině Mimosovitých vlastin'; složení střechovité, když totiž lupeny 

 svými kraji vespolně se kryjí, nalézá se při Caesalpinovitých; složení objímavé u všech 

 motýlovitých povstává tím, že pavézka objímá oba boky ělunku a křídel s obou stran 

 jej kryjících ; složení srostlé konečně jeví Swartziey, kdežto kalich žádné zuby neb 

 laločky neukazující jako pošva uzavírá úplně korunu; při rozkvětu pak nahoře nepra- 

 videlně v kusy se roztrhuje. 



Tyíinky přicházejí obyčejně v dvojím počtu korunových lupenův ; někdy ale 

 zdá se jich býti méně, jmenovité mezi Caesalpiniemi, kdežto tyčinky některé bud do- 

 (Obr. H.) cela se nevytvoří, aneb jen polovičně co nitky, netvoříce 



prašnikův. Větší počet, 15, 20 a více prašníkův, ve 

 více kruzích jest obyčejný mezi Mimosovitými, kdežto 

 jsou prosté, a čnějíco svými dlouhými nitkami daleko 

 nad obaly květní, květ velmi ozdobným činí. Častěji 

 srůstají nitky tyčinek v jednu trubku kolem semeníka, 

 a sice trojím spůsobem. V pravidelném květu Mimos 

 srůstají všecky stejně po jistou výšku, Irořícc pravidel- 

 nou trubku jako lupeny . kalichu a koruny : v motýlovi- 

 tých květech jsou dolejší tyčinky delší a výše mezi sebou spojeny nežli hořejší, 

 a trubka z toho povstávající jest ohnuta nahoru; je-li všech 10 spojeno, mohou se na- 

 zvati nepravidehiě jednobralnými ; třetí spůsob srůstání jest ve dva díly. též v motýlo- 



Živa. 18j:. 10 



1. Kvét od Cercis canadensis. 

 a Kalich, L koruna. Z- Kvét od 

 Cassia marylandica. o Kalich, 6 

 komna, c semeník, </ tyřinky. 



