153 



Pojednání zevrubnCjžf na jiné místo odkládaje, zmiňuji se lu jen o dňležitém odkryli 

 které v lomto spisu složeno jest, odkrjli vývodnicli rourek a žlázck polních. Podivno, 

 f.c za líihož jara lolóž odkrytí se stalo Francouzem Bresclielem na velrybě. 



9. Carulus Deutsch. De pciiitiori ossium structura obser\alioues Disserlalio iuauou- 



ralis analomico-physioiogica. 4. pag 28 c. lab. lilhogr. Vralislaviae 1834. 



Pozorováni o vnitřní budově kostí. 



Přistoupivše k práci léto, a ohlédnuvše se v dosavadní o.sleologické literatuře, 

 nemohli jsme se dosti nadivili, jak véc, tak prostá i dosti skrovnému zvětšováni pří- 

 stupná, lak dlouho očí anatomii míjeti mohla. Bylo tu bez mála všechno nové a čekalo svého 

 odkrylcc. Uobjvaly jsme se\nitřni budovy kostí, dílem vylučováním koslanu vápničitého 

 a změkčováním jich, načež se na n'jjemnůjší průzračné lupénky řezali daly, dílem 

 ubrušováním z Ivrdjch kostí podobných lupénků, čímž vnitřní částky v přirozeném svém 

 rozložení viditelné byly, což arci se méně dařilo našim předchůdcům, jenž násilným 

 v kyselinách rozmikčovánim a dlouhým macerováním a vyvarováním jen o to se sta- 

 rali, aby kosti na vlákna roztřepili a mechanicky rozebrali, při čemž přirozená jejich 

 podoba docela zmizela. Naší methodou dopídili jsme se skoro hravé prvotních lu- 

 pénků, rourek, zrniček a jinjch částek základních. O lé však věci jinde obšírněji 

 pojednáno bude. 



10. Marcus Fraenkel. De peniliori dentium humanorum structura. Diss. inaug. anat.- 



physiologica. 4. pag. 24 c. tab. lithogr. Vralislaviae, 1835. 



O vnitřní budově zubů člověčích. 



Broušením kostních lupénků, zjednav sobě potřebné zručnosti v takovémto díle 

 řemeselnickém, obrátil jsem se přirozeným během věcí k zbadání budovy zubů. Také 

 zde bylo všecko nové, cokoliv se naskytlo. Hlavní výsledky s potřebnými výkresy 

 podány v Kroku díl lil. sir. 428—452. 



11. Jacobus Raschkow. Meletemata circa mummalium dentium evolutionem. Diss. phy- 



siologica. 4. pag. 24 c. tab. lithogr. Vralislaviae, 1835. 



Badání o vývinu zabů ssavčích. 



Poznána důkladně budova zubů, jaká jest v dokonalém svém vzrůstu, vzbudila 

 ve mně také žádost poznati spůsob, jakým zuby v těle zárodku se tvoří a k do- 

 konalé formě' dospívají. Tor byl předmět uvedeného pojednání. Také lu neměl jsem 

 žádných předchůdcův, aniž v tom od té doby značných dále pokrokův učiněno. Hodlám 

 též o té věci někdy podrobnější zprávy našemu obccenstu předložiti. 



12. Mauritius Meckauer. De peniliori cartUa»iuni structura symbolu. Diss. inaug. anal.- 



physiol. 4. pag. 18 c. lab. lapidi inousa. Vralislaviae, 1836 



Příspěvky k poznání vnitřní budovy chruplavek. 



Jako jsou chruplavky mnohem měkči , řezalelnější , průhlednější nežli kosti 

 a zuby, tak dílo s nimi bylo mnohem snadéjší. V této práci měli jsme sice před- 

 chůdce, zvláště Mieschera, který se však více obmezil na proskoumání chruplavek 

 kostirodných; že však spůsoby chruplavek jsou mnohonásobné podlé úřadů jim v ústroji 

 těla naznačených, byli jsme nuceni bráti pilněji ohled na zvláštnosti jednotlivých rodů, 

 i naskytlo se nám lu dosti nové látky. 1'ozorovav tolik odstínů chruplavek, podle 

 místnosti, podlé účelů částek se různících, přišlo mi na mysl, že by se zříditi dala 

 vlastní nauka, histologická topologie, nebo jak jsem ji v lom spisu nazval synhhtologie 

 nebo-li soutkaninosloví, totiž nauka, jakým spůsobem každý ústroj ohledem na svou činnost 



