155 



15. Bogislaus Palicki. De musculari cordis structura. Diss. inang. anal.-physiologica. 



8. pag. 38. Vratislaviae, 1839. 



O svalové budově srdce. 



Mnohá léta jsem se zanášel rozpřádánim a rozbíráním vláken svalových srdce 

 zvířecího, zvláště telecího s octem zavařeného, což se k té práci nejlépe hodí, i chovám 

 toho veliký počcl zdařilých výkresů, Vojtěchem Sa.xcm vyvedených. Pojednáni zde vy- 

 vedené mělo jen podati jakýsi nástin mých tehdejších výsledkfl pouhými slovy, an do- 

 statečné výkresy celý alias by byly požadovaly a k dobrému schematickému vypodobnění 

 práce ještě nebyly dospěly 



16. Josephus Rosenlhal. De ťormalione granulosa in nervis aliisque parlibus organismi 



animalis. Diss. inaug. anat.-physiol. 8. pag. 40 c. lab. liihog. Vratisl., 1839. 



O útvaru zrneCkovitém nervů a jiných ěáslí ústroji zvířecího. 



Roku 1838 uveden byl Burdachem synem v mikroskopickou anatomii velmi dů- 

 ležitý prostředek zezřctelnění předmřifl : kyselina orlová, klerá přiměřeně rozředčna 

 obecnou vláknovinu Cini průzračnou, při čemž jiné částky, vláknovinou obalené, nervy, 

 zpružná vlákna, šlachy, billiO\ina, luk a j., žádné změny kyselinou neulrpící, slanou 

 se viditelnějšími. I použil jsem hned mnohonásobně loho prostředku, abych, zvláště 

 v ohledu nervů a jiných jmenovaných látek, všechny vláknité části propátral, čehož 

 výsledky, jak se dále ukáže, na více místech podány byly. V tomto spisu obmezil 

 jsem zřetel loliko na zrnečka podlimhlá, rosolovitá, jinak prosto ledva viditelná, která 

 oučinkem kyseliny na nejrůznějších částech se vyjevila, lim jako nějaký ráz povšechný 

 a spolu zvláštní ukazujíce, z které příčiny jsem je za vlastní formaci nebo tkaninu 

 v smyslu Bichatově považoval. Již dříve Remak pozoroval podobná zrnečka na ner- 

 vach růstných nebo symi,athických, a považoval je co výhradně vlastni tomuto systému. 

 My však mimo tvrdé části a pokožky, zvláště pak v lěle zárodkovém všude je nalez- 

 nuvše, poznali jsme jejich význam povšechnější, a s ohledem na tvar jejich neurčily 

 na lom jsme se ustanovili, že jest lo látka mladislivá, přírodná, podobná pralvarné 

 látce zárodkové (protoplasma), z které zralejší částky berou svůj vzrůst a obnovení. 

 Však se snad později podá příležitost o té věci podrobněji promluviti. 



17. Ollo Luening. De velamenlis medullae spinalis. Diss. inaug. anat.-physiologiea. 



8. pag. 30. Vratislaviae, 1839. 



O blánách michu hrbelní obalujících. 



V tomto spise podal jsem odkryli vlastních pletenin nervových, které jemnou 

 blánku míchy (pia mater medullae spinalis) mnohonásobně pokrývají a kyselinou octovou 

 ku překvapeni viditelnými se slanou. 



18. Guilelmus Kasper. De structura fibrosa uteri non gravidi. Diss. inaug anal.-phy- 



siol. 8. pag. 33. Vratislaviae. 1840. 



O složeni vláknitém dělohy neoblěžkané. 



Roku 1837 a následujících let mnoho jsem se zabýval rozbíráním vláken dělohy. 

 Mimo starší práce, kterou sdělil Calza, nebylo tu novějších badatelů. Brzo poznav ob- 

 tíže, jaké se předstírají tomu, kdo by prostým rozrýváním vláknitou soustavu diMohy po- 

 znali a vylíčili chiěl, a uznávaje, že v tom, co se neozbrojenému oku představiti může, 

 Calza ouplně zadost učinil, obrátil jsem se k mikroskopickému propátráni budovy dé- 

 ložní. Volil jsem podobnou methodu jako při ohledávání kosti, zubů, chruplavek. Že 

 ale děloha sama sebou dosti tvrdá není, bylo třeba ji zlvrditi. To se stalo buď kalim 



