156 



uhliínalým nebo prostým usušením, anebo nejlépe usušením po předběžném močeni 

 v octě dřevovém, kdežto částka nejrychleji schne, nejvíce ztvrdne, a že vlákna zhnědnou, 

 zřetelnjšími se stávají. Pak jen Iřeba různjmi směry potřebných odřízkň po lupénkách 

 nadělati a jo ve vodě, kde změknou a se rozšiří, mikroskopu podložili, bychom, od mí- 

 sta k místu pokračujíce, celou budovu dělohy poznali. Tím spňsobem jsem vedl svá 

 jiuzorováni, an v ten samý čas příležitost se naskytla něco z nich upotřebili. Fakulta 

 medicínská Vratislavská vystavila len rok cennou otázku, mající jednati o spůsobu, ja- 

 kým se ústí dělohy při porodu rozšiřuje. Kandidát lúkařstvi, obirajci se touto úlohou, 

 obrátil se ke mně, i dovolil jsem mu část mých pozorováni, jak dalece bylo vhod, k svému 

 účelu použiti. Později, stále jsa tímto předmětem poután, proskoumal jsem k svéiriu 

 poučení celou dělohu a v uvedené dissertací sdělil dosavadní výsledky, ač bohužel bez 

 výkresů ano i bez schematického nastínění. Xebof něco podobného jako u srdce pla- 

 tilo i zde. Bylo by třeba bývalo velkéko atlasu, kdyby se co možná ouplně vypodubniti 

 byla měla vnitřní budova dělohy. Po letech (1844—46) pokusil se můj tehdejší assi- 

 slent Dr. Pappenlieim o vyvedení těch kreseb, avšak, ač velmi pilen byl, též to k ni- 

 jakému konci přivésti nemohl, a úloha jest dosaváde otevřena. Věc se má podobně jako 

 pátrání o vnitřní budově michy a muzku. Jaké množsti í výkresů Stillingem, Lenhosskem, 

 Bidderem již o tom vydáno, a práce zdají se býti vždy jen ještě na začátku. Tof jsou 

 předměty, které by ne jinak než fabričnýni spůsobem překonati se daly. Kdyby na při- 

 klad napadlo v Angličanech několika bohatým podivínům, zříditi společnost pod sprá- 

 vou byslré hlavy k ouplnému vypátrání vláknitého spletení srdce nebo dělohy nebo 

 mozku aj., není pochybnosti, že by při přísné, obhlédni správě za nemnoho let ohromné 

 práce se vykonaly; zrobily by se nástroje k řezání tenkých lupénků, založily by se 

 veliké sbírky mikroskopických praeparalů, vyhotovily by se mnuhočetné k jednomu celku 

 směřující výkresy, až by se žádanélio výsledku docílilo. Podobně by se dalo s jinými 

 předměty v jiných oborech přírodovědy a kterékoliv jiné vědy. Vůbec byl by čas, také 

 vědecké práce považovati se stanoviště novější industrie, bez obáváni se výčitky, jakoby 

 takové počínání bylo ducha vědeckého nehodné, jakoby se tímjaké>i řemeslnické formě 

 podrobiti měl. Bez obalu řečeno, jsouf skutečně ve vědách, zvláště kde s hmotnou 

 přírodou činiti mají , bezpočetné práce pouze řemeslnické , které by se i méně 

 nadanými, ano i dětmi, někdy i slabvmi však ale jemnými a zručnými žen- 

 štinami nejlépe vykonali daly. S lakového indnslriálního stanoviště mohou se některé 

 novější akademie považovali, jako francouzská, rakouská, ruská, i nemůže se jim za krátký 

 čas velikých výsledků odepříti. Někdo arci namítíic, že pro vědy ještě pravý industri- 

 ální čas nepřišel, že ještě nával potřeb a poži ( Ií duchovních, vědeckých není tiikový, 

 aby se naň průmyslnickým spůsobem spekulovati dalo. Této pravdě neodpíráme, 

 a však mnoho znaků blížící se té doby, zvláště u zámožnějších vzdělaných národů, se již 

 tu a tam vyskytuje, i doufáme, že novější k podstatám věcí směřuji, i školstvo nás tam 

 dovede. Jako na jaře dříve ještě pod sněhem, pak již na jevě mile se ukazují jedno- 

 tlivé kvítky, až pak pojednou celá krajina květe a se zelená a všechno veselým životem 

 se hemží: tak přijde i pro vědu blahá ta chvíle, kde sstoupivši cele do života veřejnéh) 

 stane se jeho nervstvem a všemi jeho duševními i tělesnými silami hýbati bude. 

 19. Davides Rosenthal. De numero atque niensura microscopica fibrarum elementarium 

 ■,_\ syslematis cerebro-spinalis symbolae. Dissertalio inauguralis anat.-physiologica. 



(Hil..;; 4. pag. 22. Vralislaviae, 1845., ,, ,, „ ,, 



