158 



Přiložený výkres představuje uloženi těclito pánvi. 

 Berounka Břasy Radnice 



Vejvanov. 



Uhelná pánev u Chomlů jest největši z Radnických uhelných ostrovů a má podobu 

 velmi nepravidelnou. Prostírá se s jedné strany od Radnic přes Skomelno, Vejvanov 

 a Chomle, s druhé strany podél Radnického potoka, odkud k Svatému Knži, Němčovi- 

 cůra a Lhotě se táhne a tak ve dva díly rozpadává, z nichž jeden východně od Radnic 

 u Chomlů a Vejvanova, druhý západně od města u Radnického potoka leží ; oba díly jsou 

 u Radnic úzkým údolím Radnického potoka spojeny. Uložení vrstev jest neckovité a sled 

 jejich v hrab. Šternberském šachtu u Chomlů následující : 



1. Pískovec a slepenec v střídavém uložení, při čemž pískovec mohutnější 14° 



2. Lupek, skoro jako zvětralý jíl ....... . 27* 



V novém mašinovém šachtu u Vejvanova jest následující pořádek : 



1. Pískovec a slepenec ; pískovec mohutnější a v něm často písčitá hnědá ruda 



2. Lupek světlošedý, břidličnatý ....... 



3. Kamenné uhlí, posud proražené ....... 



V starém mašinovém šachtu u Vejvanova: 



1. Pískovec a slepenec, jako nahoře ...... 



2. Lupek ........... 



'4. Kamenné uhlí, v němž jen střední část na 1" mocná, palebná 



4. Lupek ........... 



5. Kamenné uhlí, špatné ........ 



U Skomelna objevují se také dvě uhelné flece, z nichž svrchní l", zpodní 1° 2' 

 mocná jest, obě jsou blízko u kraje útvaru, proto tak slabé. 



Na západní straně té pánve nevychází uhlí nikde na den, ani není dolováním od- 

 kryto ; jen dobré ohnězdorné jíly vyskytuji se zde u Němčovic a na Radnickém potoce. 



Uhelná pánev u Břas leží západně od předešlé na vysočině mezi Berounkou a Rad- 

 nickým potokem a mezi vesnicemi Vránovou, Stupněm a Vranovicemi. Prostora jeho obnáší 

 500.000 D". Uložení vrstev jest neckovité. Uhelná flec objevuje na průřezů od jiho- 

 západu k severovýchodu čáru několikráte zlomenou, což pochází nepochybně od pozdějšího 

 stahováni pevné země. Zvláštně znatné jest přesmyknutí, spůsobené skulinou dle 11 ho- 

 diny (severovýchodně) běžící, která flec o 15" do východního pole spouští. Jiná nepravi- 

 delnost uložení pochází od silurských břidlic, které pod pánví v hrbech vystupují, na 

 nichž se vrstvy a flece ztenčují nebo přetrhují. Sled vrstev jest zde následující: 



1. Ornice, hlína a štěrk křemenný ........ 1 — 14° 



2. Pískovec, na kaolin velmi bohatý, obyčejně hrubozrný, rudožlutý . . 1 — 2° 



3. Pískovec skoro celý křemenný, bělošedý, ke zpodu břidličný . . 8° 



4. Lupek se slepencem křemenným, se železnou rudou spojeným, ke zpodu 



velmi měkký s pruhovaným jílem ...... 



5. Uhelná flec, opukou v 4 části rozdělená, ke svrchu a zpodu méně čistá, 



uprostřed nejlepší. Uhlí nedá se koksovati ..... 



6. Lupek, s brouskovou a pískovou břidlicí . ..... 



7. Uhelná flec, jen v severním poli vydatná ...... 



8. Silurské břidlice, šedé, černé, měkké a mastné, dílem také buližnik. 



Uhlí dobývá se zde dílem v dolech, které již r. 1618 založeny byly a tedy nej- 

 starší T Rakousku jsou, dílem ve světlých lomech, jako zvláště v uhelnách barona Riese. 



1—10" 



4—5" 

 1— 4» 

 2» 



