159 



Moliiilnosl a výbiinioRt ulili jest v okolí Břas základem rozsáhlého průmyslu, který 

 xde nu lak imiloii pros! ořu směstnán jesl, jako málokdo v mocnářství. Nalézá se zde: pec 

 ielezná, válcovna, sklárnu, jedna dílna na kyselinu solní, tH na kyselinu sirkovou, z nichž 

 jedna spojena jest s továrnou na chemické výrobky. 



Pánve u Mostišlé, iSvimié, Skoupu a Darové. Z tichto leží Moslištská a Svinská 

 severně od Radnic, Darovská zapadne od Radnic nad Berounkou. Všechny jsou malé, ale 

 poměrné velmi hluboké. 



Pořádek vrstev u Svinné jest : 



1. Pískovec zvčtralý, žlutý, do hloubky bílý, běloáedý, břidličný a hlinitý, 



na otisky bohatý .......... 9* 



2. Uhelná flec, jen ve svrchni polovici palebná . . . . .I"," 



U Mostiště : 



1. Pískovec jako u Svinné ........ 



2. Lupek, černý, šedý, písčitý ........ 



3. Uhelná flec 



U Skoupu : 



1. Pískovec se slojí jílovou ........ 



2. Jíl bělošedý .......... 



3. Uhelná flec ....•••.... 



Ve zpodu leží všude břidlice silurské. 



Pánev u Mirošova prostírá se podél údolí u Mirosova & vrstvy vystupují na úboče 

 více méně vysoko. Ačkoliv ta pánev jest větší nežli pánve u Radnic, jest plcdce na uhh 

 chudá. Uložení jest neckovité a sled vrstev následující : 



1. Hlína se štěrkem ....... 7' 



2. Sypký písek '/^^ 



3. Hlína písčitá, žlutá ....... 2' 



4. Hlína břidličná s červeným jílem .... '/,' 



5. Pískovec, výborný pro železné pece . . .4" 



6. Jíl břidličný . . . . . . . . Vj" 



7. Uhelná flec 18—48 palců. 



8. Jíl dále neprorazeny. 



Promluvíme příště ještě o uhelnách Plzeňských a Merklínských, které v novější době 

 znamenitě vzkvítají a po dokončené stavbě železnice Plzeňské dozajista na snížení ceny 

 uhelné velké působeni míti budou. 



8» 

 2» 

 2» 



7» 



%• 

 2» 



O hrachovém broučku (Bruchus Pisi). 



V hrachu nejenom čerstvém nýbrž i suchém objevuje se často množstvi červíkii, totiž 

 larv malých broučků, z čehož někdy celá velká zásoba se zkazi. Poněvadž i náš brouček 

 dosti hojný jest, popis jeho ale často chybný, budiž zde o něm malá zpráva podána. 



Larvy a broučkové přicházejí do hrachu již při setí nakaženým hrachem ; je-li setý 

 hrách docela čistý, zůstane i sklizený hmyzu prostý. Záleží tedy na tom, aby všechny 

 larvy, v scjném hrachu snad obsaŤené, zničeny byly a to se může snadno státi sušením 

 hrachu v místnostech poněkud teplých, na př. v topených suchých světnicech. Mírné teplo 

 stačí již k vyhubení všech larv. 



Larva hrachového broučka má podobu kritťounkého ale tlustého červíka, má v délce 

 2'/i čárky, jest docela bílá bez noh, napříč vroubkovaná a obyčejně v kotouč svinutá. 

 l'upa jest asi 2 čárky dlouhá, válcovitá, bílá a hladká. Brouček sám jest malý, s úzkou 

 prodlouženou hlavou a rýhovanými krovky. Larva vyhryže sobě uvnitř v hrachu eliptickou 

 dutinu, promění se lam v pupu a konečně v broučka, který však dříve nežli ztvrdn« 



