168 



(Obr. 4.) 



sliekých , v jejíchž smyčkách stěny buňkové vystupují , též hojnými vlákenky ela- 

 stickými protkané. 



Poblaiik;~. buiiko>á. Vnitřní plocha stěn buňkových potažena jest poblankou 

 dláždlčkovou (Ptlasterepithel), složenou z jediné vrstvy malých, mnohohianých plátků 



čili lépe sploštilých buněk rohovitých, a nikoli 

 již poblankou mihavou, která již v průdušniC- 

 kách tenounkých přestává. 



Obr. 4, okazuje nám skladbu stěn buň- 

 kových. 



Dráhy krevní. V stěnách buňkových, 

 hlavně však mezi poblankou a vrstvou vlák- 

 nitou nalézá se hustá síf drobounkých, kapi- 

 lárních cev krevních, jenž co poslední vět- 

 vičky cev krevních do plic vstupují. Již sou- 

 sedství srdce s plícemi ukazuje na vzájemnost 

 hlavních těchto ústrujii těla člověčího. Krev, 

 proběhnuvši všechny části těla, vrací se zpět 

 do srdce, a sběhnuvši se v pravé předsíní 

 vstoupí do pravé komory srdce. Komora 

 tato stáliinitím se pudí krev do tepny plícní 

 (art. pulmonalis), která ve dvě ramena roz- 

 štěpena k pravým i levým plícím vstupuje- 

 Ještě před vstupem do plic rozštěpují se 

 tepny plícní v několik menších větví, a sice 

 pravá ve Iré, levá ve dvé do jednotlivých laloků plícních se ponořujících. V plicích 

 pak rozcházejí se tepny v menši vždy a menši větvičky, až konečně eo tenké cevky 

 mezi jednotlivé buňlty plícní ubíhají a v stěnách jejich co kapilární síf se rozprostírají. 

 V kapilární síti této pak děje se hlavně ukysličování krve. Na protější slraně buňky 

 plícní spojují se opět kapilární cévy krevní co větší rourky, 

 krev okysličenou, arteriosní z buněk odvádějíce a tvoříce 

 takto první začátky vén čili žil plícních. 



Obr. 5. kapilární síf krevní poněkud vysvětluje. 

 Ustavičným spojováním se ven plícních povstávají vždy 

 větší vény, které konečně v každých plících ve dvě veliké 

 vény se sešedše do levé předsíně vstupují, kdež všechna 

 krev okysličená z plic se schází, aby odtud do levé komory 

 a z této opět do celého těla hnána byla. A t tk povstává v těle 

 člověčím a všech vyšších zvířat páteřiiatých, jako ptáků a ssavců, 

 vlastně dvojí oběh krve : jeden z pravé komory do plic a z těchto 

 do komory levé zpět, což malým oběhem krve sluje; druhý 

 pak z levé komory do celého těla a odtud zase do pravé komory, což velikým oběhem 

 se nazývá. Jmenujeme-li tepnami ony cévy krevní, které krev ze srdce vodí, vé- 

 nami pak ony, jež krev do srdce zpět přivádějí, liší se tepny plícní od tepen 

 ostatního těla tím, že nevodí krev okysličenou, arteriosní, nýbrž tmavou, venosní, 



c pobknka ; b elastická vlákenka stěn biíňkc 

 T^ch ; c elastická vlákenka mezibuněčná 



(Obr. 5.) 



