174 



Sádrovec vystupuje na dvou toliko místech : v dolině, nad kterou vznáší se hora 

 Podzamčisko u Sv. Janské Štoly blíž Nové vsi (Iglo), a v dolině Trošcianské pod 

 horou Cygan nazvanou, nedaleko červené skály v Gemerské stolici. Na obou těchto 

 místech má nestejné nerostopisní vlastnosti. Na prvním skládá se z plosko zaokrou- 

 hlených úlomků drobnozrnitého sádrovce, šedé nebo červené barvy, spolu slepených, 

 neb též spojuje ty úlomky bílý nebo růžový drobnozrný sádrovec. Pod horou Cygan 

 jest sádrovec drobnozrný, jasnošedý, řidčeji bělavý ; vrstevní sloh nedá se rozeznati. 



Shcnnenéliny. V skalách jmenovaných a jeden celek tvořících nalezl jsem velmi 

 řídce skamenřliny; nejvíce jich bývá ve vápencích a slinech, málo v dolomitu, v sle- 

 penci však porůznu zase velmi mnoho, v pískovcích, slínech červených a modrých, jakožto 

 i v sádrovci nebyly posud nalezeny. Všechny z nich náležejí k tvarům dobře zná- 

 mým z hořejších oddílův liasu. Amonily jsou jako obmezeny na červenou rudu želez- 

 nou, která barvi vápenec, pořídku vyskytují se v šedých vápencích; Terebratule ob- 

 jevují se přede vším v šedých slínech a vápencích. Význačné Amonity liasové jsou 

 v našem útvaru následující : Ammonites Buhlandii (hora Přislop v dolině Míelusi u 

 Košcieliska, dolina Jastrabská u Luček v Liptově, dolina Turecká u Starých Hor a Bo • 

 botník n Hermaňcc nedaleko Báňské Bystřice, Spaní hrbce u Spaní doliny), Am. multi- 

 coatalus (hora Přislop), A7n. Walcotii (hora Přislop a dolina Lopušny), Avi. serperdinus, 

 capellinus (hora Kopka nad Košcieliskem), Am. planicosla (v dolině Bobotnické a Tu- 

 recké), Am. Jamesoni, Roberti, commums (dolina Turecká), Am. heterophyllus, numis- 

 malis, fimbriaius (hora Přislop), Am. stři atosulcalm (dolina Hrohotna u Luček), Am. 

 variabilis (Kopka nad Košcieliskem), Aptijclms lancellosm (Javořina na Spíži, dolina 

 Lopušna u Luček) , Belemniles digitalis (dolina Košcieliská) , Nautilus aratus (hora 

 Přislop, dolina Turecká). Jeden toliko nový amonit podařilo se mi nalézti, a sice 

 v kyz železný proměněný, nazývám jej Ammonites Liptoviensis (v dolině Hrohotné 

 u Luček). 



Orlhocery, mající velké mezery mezi přihrádkami, někdy se skořápkou zacho- 

 vanou, jsou jak se zdá novým druhem; nalézají se spolu s jmenovanými amonity 

 v červených vápencích v dolině Turecké a v horách Kopěněc a Cielněc blíž Siby 

 v Spaní dolině. 



Na všech podotknutých místech nalézají se mimo to belemnity, které se ne- 

 dají blíže ustanoviti. Některé dvoumiskaté laslury ustanovil jsem co Avicula inaegualis 

 (v dolině Bystřici), Posidonia Bronmi (hora Něborák u železné pece Zakopanské). 

 Brachiopody jsou, jak již podotknuto, velmi četné v šedých vápencích i slínech, kteréž 

 v Tatrách tvoři pruh na tři míle dlouhý a miliony těch lastur naplněný. Jsou to 

 TerebraXula gregaria Suess (v hoře Zakřesy, v dolině Javořina Rusínova nedaleko 

 Mořského oka, v hoře Něborák a nad železnou hutí Zakopanskou, v dolině Lejové, 

 v Nižných Tatrách, v dolině Bravno u Německé Lipče, v dolině Turecké a pod Krasno- 

 horskou nedaleké Rožnavy) pak Spirifer Walcotii i rostrcUus (v slepencích doliny. Koš- 

 cieliské, první též v Červené skalce v dolině Mi^tusi). V dolině Zajícové mezi Tel- 

 gartem a Červenou skalou při počátku Hronu pod Královou holí v Gemerské stolici 

 nalézá se zvláštní vápenec šedý s hojnými lístky přimíchané slídy; objevuje se s ním 

 též červený pískovec zavírající tytéž skameněliny, z větší části však co jádra ; jedna 

 toliko Neriia má pěkně zachovalé skořápky a připomíná druh Nerita costata Phillips, 

 již Hauer ustanovil co Naticella costata. Chtěli tento pískovec považovati za zpodoí 



