177 



k severovýťlindu a jiná íiisl k suverozápiidn ; výminkou spatřuje se také ťiklon k jihu. 

 což pochází od násilného zlomu vrstev. 



Prameny prýští se z vápence liasového neobyCejně čelné a jsou tím značnější, 

 čím jsou hory vyšší; lu-jsiliiější prameny vytékají v Tatrách u paly hor nebo na dní" 

 dolin. Nékteré dávají ihned počátek silným potokům, jako prameny u vápenné pece 

 v dolině Košcieliské, pramen u vápenné pece pod železnou hulí Zakopanskou, pramen 

 pod Kalavkou. který se považuje za počátek Bílého Duiiajce, pramen v zahradě fará- 

 řově v Lopej nad Hronem atd. Taktéž prýští se mnohu minerálních pramenil z liaso- 

 vého vápence. V Tatrách vyleká pod horou Nosal teplíce (letnice), majíc vodu 20" C 

 teplou ; nazývají ten pramen .laščurovka od salamandrů v ní žijících, jež lid zde 

 nazývá jaščuranii (ještěry). V holech Liptovských prýšti se takové vody též hojně, 

 tak Ščavna cieplica v Lučkách, majíc 32" C, užívaná liojně na koupele. Druhdy musila 

 lato leplice býti mnohem mocnější, poněvadž usazeniny její na iOO' mocné vypliiují celé 

 údolí. V Nižných Tatrách známo několik kyselých pramenů, nazvaných Ščavy, tak ve 

 vsi Luzné má jeden 1035" C. v dolině Korylnici pod vysokou horou Prašivou jest pro 

 svou léčivost vyhlášena kyshivka Jledokyš, obsahujíc mnoho síranu a majíc teplotu 

 6-58" C. Voda la má velkou podobnost k vodě Mariánských Lázni v Čechách ; škoda, že 

 potud nebyla lučebně skoumána. 



V dolině Hronu jsou též četné ščavy: pud horou Kozí Hrbce nedaleko Mos- 

 ciemce má laková ščava 8-40" C ; v Brusně naproti sv. Ondřeji jsou dvě slabé ščavy, 

 z nichž jedna má 1820" C, druhá OSS" C ; v Šajbě u Tisovce nedaleko jMurany má 

 jedna iO" C. Silný teply pramen vytéká z dolomitu v dolině Žilinkách v Trenčanské 

 stolici, Rajecká teplíce má 35" C. sirnatá leplice Trenčanská však 3780" C. 



Jeshjné. Ve vápencích liasových na severní straně není mnoho jeskyň, jsou tam 

 větším dílem jen úzké sluje ; mnohem četnější jsou na jižní straně, z nichžto některé 

 náležejí k znamenitým jeskyním. Nedávno byla odkryla větší jeskyně v Tatrách, 

 v úbočí naproti železnému dolu v Magiiře. Jeskyně la nazvaná ,,do Dzieczawego" ob- 

 sahuje několik rozsáhlých síní za sebou a na konci nalézají se u zpodu kosti dávno- 

 věkého medvěda Ursus spelaeus. Pamětihodná jest Ciekawa Smocza, jeskyně v údolí 

 Demanovském v Liplově, v Nižných Tatrách, kteráž také obsahuje kosti zvířat 

 vyhynulých; v jedné jeskyni na samém konci bývají v nejparnějších dnech letních 

 nahromaděny rampouchy ledu. Jeskyně na kosti zvířat pravěkých nejbohatší jest 

 Tufna nedaleko Harmance u Báňské Bystřice; mimo četné kosti byly zde od- 

 kryly kostry medvěda Lrsiis spelaeus a v jeho lebce krystally Gay-Lussilu. U Blat- 

 nice v Trenčanské stolici jsou prý též znamenité jeskyně. U vesnice Slará Róza (Ó 

 Rusin), nad Hernadem výše Košic, nalézá se jeskyně v hoře vápenné nazvaná ,,dziera 

 nad Rozynkiem.'' V hoře Humanci v dolině Laščikách u Velkého Ladzína (Naey Ladná), 

 nad Hernadem výše Košic, nalézá se též velká jeskyně více nežli 100 krokův dlouhá, 

 a bohatá na kosti zvířat, však lakových, které posud žijí. Nejpamátnější jsou však 

 jeskyně v pásmu nejvíce k jihu obráceném mezi Ivošem a Sčitníkem. Zde se na- 

 chází jeskyně dávno již známá pod jménem Paradla ve vsi Agy-Teleb, rovnajíc se co 

 do obšírnosli, kapalínův a pěkných úkazův nejslavnějším jeskyním evropským, zvláště 

 jeskyni Postojnské v Krajině. Též v té jeskyně nalezl jsem rozličné knsli, z nichž ně- 

 které medvědí (z Ursus spelaeus). Blíže Agy-Telebu leží ves Silica s jeskyní mnohem 

 menší, v niž však jaku v Demanovské po celé léto hojnost ledu se nalézá. 



živ.. 1847. 12 



